/
Текст
Kjrjoita oikein SALME SADENIEMI HEILI N+60DS
Salme Sadeniemi KIRJOITA OIKEIN Oikeakielisyyttä ja oikeinkirjoitusohjeita opiskelijoille wg VVEILIN + GOOS ESPOO
ISBN 951-35-0691-6 17. painos Tätä painosta voidaan käyttää rinnan edellisen painoksen kanssa. Osittainen kopiointikielto Tämän teoksen kopioiminen on tekijänoikeuslain (404/61, muut. 897/80) ja valokuvalain (405/61, muut. 898/80) mukaisesti kielletty lukuunottamatta Suomen valtion ja Kopiosto r.y:n tekemässä sopimuksessa määriteltyä osittaista kopiointia opetustarkoituksiin. Amer-yhtymä Oy YVeilin+Göösin kirjapaino Espoo 1982
Saatteeksi Tähän oppaaseen olen keväällä 1969 ilmestyneestä kirjastani ”Suomen kielioppi iltakouluja ja aikuisopetusta varten” kerännyt siinä olevat oikeinkirjoitusta ja oikeakielisyyttä koskevat säännöt harjoituksineen. Niitä on kieliopissani runsaammin kuin keskikoulu- kurssi oikeastaan edellyttää, koska aikuisopiskelijat usein toimessaan tarvitsevat kielenkäytön ohjeita. Mikään täydellinen kielenopas ei kirjaseni tietenkään ole, mutta sen säännöt riittänevät tavalliselle kirjoittajalle ja esim. ylioppilaskokelaalle. Kielioppini oikeinkirjoitus- ja oikeakielisyysosasto onkin syntynyt juuri siten, että vuosien kuluessa olin monisteisiin kerännyt niitä seikkoja, joissa vielä abiturientitkin voivat tehdä virheitä. Monissa muissakin kouluissa opettajat lienevät laatineet tällaisia monisteita. Toivon, että kun nyt julkaisen nämä säännöt harjoituksineen, voisin siten helpottaa kollegojeni työtä. Varmaan jotkut opettajat haluaisivat lisätä jonkin seikan, toisten mielestä ehkä kirja on liian laaja. Kannattaako jokin seikka ottaa esille vai ei, riippuu paljolti oppilasaineksesta sekä oppilaiden kotipaikkakunnan murteesta. Esim. epävarmuus vokaalien pituuden merkitsemisessä on ominaista vain lounaissuomalaisille — vieläpä heidän ylioppilasaineissaankin on tällaisia virheitä melkoisesti — kun taas muualla Suomessa asuvat eivät tässä suhteessa tarvitse sääntöjä, ja ne voi ilman muuta hypätä yli. Periaatteena olkoon: mieluummin vähän sääntöjä, jotka osataan, kuin paljon, jotka sotketaan. Kirjan käyttö edellyttää keskikoulun kieliopin kurssin hallitsemista. Tyrvännössä kesäkuun 2 päivänä 1969 Salme Sadeniemi Toiseen painokseen on tehty muutamia pikku korjauksia ja kirjan käyttäjien toivomia lisäyksiä. Pilkkusääntöjen kohdalla muutoksia on 5
enemmän, koska Kielilautakunta ensimmäisen painoksen ilmestymisen jälkeen on suosittanut melkoisia lievennyksiä entisiin sääntöihin. Nämä suositukset on julkaistu Suomen Akatemian kielitoimiston tie- dotuslehden Kielikellon toisessa numerossa. Tähän oppaaseen on näistä suosituksista otettu vain oleellisin. Helsingissä tammikuun 25 päivänä 1970 Salme Sadeniemi
Oikeinkirjoitusoppi
1 Äänne—kirjain Suomen kielessä yleensä kutakin äännettä vastaa yksi kitjain. Tästä on vain pari poikkeusta. Ns. äng-äänteellä ei ole omaa merkkiään, vaan se kirjoitetaan n:Ilä (kenkä) tai kahdennettuna ng:llä (kengän). Toisen poikkeuksen muodostavat sanat, joiden lopussa esiintyy jäännöslopuke eli aspiraatio. Se voi aiheuttaa äännettäessä seuraavan konsonantin kahdentumisen, jota kirjoituksessa ei kuitenkaan saa merkitä. Tämä on muistettava I. yhdyssanoissa, esim. sadetakki, venetalas, osoitetoimisto, kastepisara, tiedekunta. II. jos jokin liitepartikkeleista -kin, -kaan, -hääti, -ko, -£0-, -hän, -hän, -pa, -pä, -pas, -päs tulee aspiraatioon päättyvän sanan jälkeen, esim. tulekin, menepäs, itsekö, vaadipa. Liitepartikkelit aiheuttavat joskus muutenkin sanan viimeisen äänteen muuttumisen, mutta sana kirjoitetaan niin, kuin se olisi ilman liitepartikkelia, esim. menenpä, melkeinpä, kunpa, silloinpas. Ilman liitepartikkelia kirjoitetaan sanan sisässä mp, esim. vanhempaa, hampaat. 2 Suhuäänteiden merkitseminen Monissa kielissä on suhuäänteitä enemmän kuin suomessa. Yksi äänne — yksi kirjain -periaatetta on syytä noudattaa myös näiden vieraitten äänteiden merkitsemisessä, vaikka esim. sanomalehdet eivät mukavuussyistä ole hankkineet tarvittavia kirjasimia. Suhuäänteitä merkitään suomessa seuraavilla kirjaimilla: s = suomalainen s 8
§ tarkoittaa äännettä, jota saksassa merkitään schrlla (sekon) tai englannissa shrlla (shake), esim. Saahi, lakki, Sokki. z tarkoittaa soinnillistä äännettä, joka esiintyy esim. saksan sanassa Sohn, engl. has, esim. ZiQS (= turkkilainen tytön nimi). t on äänne, joka esiintyy esim. ranskan sanoissa Journal, je =■=■ minä. Näitä merkkejä tarvitaan varsinkin silloin, kun siirrämme latinalaiseen kirjaimistoon nimiä tai muita sanoja sellaisista kielistä, joiden kirjaimisto on toinen (esim. venäjä, heprea, kiina, japani). Latinalaista kirjaimistoa käyttävistä kielistä lainatut nimet kirjoitamme tietysti, niin kuin ne alkuperäiskielessä kirjoitetaan, esim. Ziirich, Michelangelo, Schönbrunn. 3 Vokaalisointu Suomen yhdistämättömät sanat ovat joko etu- tai takavokaalisia. Siksi monen suomalaisen on vaikea ääntää sellaisia lainasanoja kuin olympia, polynomi, labyrintti. Kirjoituksessa voi tuottaa vaikeuksia päätteen valitseminen tällaiseen sanaan. I. Jos sanassa on takavokaalien lisäksi e tai i, on pääte takavokaalinen, esim. karamelli — karamelleja, appelsiini — appelsiineja. II. Jos sanassa on takavokaalien ohella ä tai ö, tulee pääte sen mukaan, mikä on viimeisenä, esim. amatööreillä, jonglööriä, följetongia. y:n ohella esiintyy molempia päätteitä: analyysiä — analyysia. III. Yhdyssanoissa viimeinen osa määrää päätteen, esim. barometrissä, kilometrejä. 4 Sanojen jakaminen tavuihin Suomen kielen säännöt sanojen tavujaosta ovat selvät: tavun alkuun kuuluu vain yksi konsonantti, esim. myrs-ky, me-nim-me, kan-gas. Monille tuottaa vaikeuksia ääntää sanankin alussa useampia konsonantteja, esim. traktori, propsi, kruunu, gramma, stressi. Yhdyssanoissa tavun raja on tietysti yhdysosien välissä, esim. Kan-gas-a-la, kai-vos- auk-ko. 9
Vieraskielisissä erisnimissä noudatamme samoja sääntöjä: tavun alkuun jätetään vain yksi konsonantti, esim. A-lek- sand-ra, Bon-niiny Fa-ger-hol-min. Kuitenkin: I. Sellaista kirjainryhmää, joka on yhden äänteen merkkinä, ei saa hajottaa, esim. Fi-sher, Her-schel, Sa-cher, Porithan, Philadel-phia. II. Jos vieraskielinen propri on yhdyssana, s$ jaetaan yhdysosien rajalta, esim. Lind-gren, Tavast-stjerna. Muissa lainasanoissa voi noudattaa pääsääntöä (yksi konsonantti tavun alussa), mutta jos sanan johto alkuperäiskielessä on tuttu ja siinä on selvästi tunnettavia osia, esim. prefiksit, sanan voi jakaa myös niin, että tavunraja on näiden osien välissä. Siten voi kirjoittaa esim. pers-pektiivi tai perspektiivi subs-tantiivi tai substantiivi ins-tituutti tai instituutti demok-raatti tai demo-kraatti peris-kooppi tai periskooppi 5 Iso ja pieni alkukirjain Substantiivit (nimisanat) jaetaan kahteen ryhmään: yleisnimiin (appellatiiveihin) ja erisnimiin (propreihin). Jälkimmäiset kirjoitetaan isolla alkukirjaimella. Niitä ovat ihmisten ja eläinten erityiset nimet (Matti Mäkinen, Virkku, vrt. mies, hevonen)y maantieteelliset nimet (Helsinki, Tonava), yhdistysten, seurojen jne. nimet. Jos tällainen nimi on muodostettu useasta eri sanasta, vain ensimmäiseen sanaan tulee yleensä iso alkukiijain. On kuitenkin paljon sellaisia yhdistyksiä, liikelaitoksia ym., jotka alkavat jokaisen nimessään olevan sanan isolla kiijaimella, esim. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuray Helsingin Sanomat. Isoa alkukiijainta käytetään lisäksi tietysti I. virkkeiden alussa sekä Kunpa jaksaisimme aina II. kaksoispisteen jäljessä muistaa Kiven sanat: "Voimallinen lainatun lauseen alussa tahto vie miehen läpi harmaan kiven” 10
III. Kohteliaisuuden vuoksi kirjeissä pronominit Te ja Sinä sekä kirjeen saajan titteli kirjoitetaan isolla alkukirjaimella. Isoa alkukirjainta ei käytetä: I. asuinpaikan nimestä johdetuissa asukkaita merkitsevissä sanoissa. Erikoisesti tämä on muistettava, kun paikannimi on kaksiosainen. II. henkilönnimestä johdetuissa aate- tai oppisuuntaa ilmaisevissa sanoissa. III. kielten nimissä. IV. jos sana Jumala on yhdyssanan osana tai sitä käytetään puhuttaessa moni- jumalaisista uskonnoista. V. kun erisnimi on välittömästi yhteen kirjoitetun yleisnimen yhdysosana ja muodostaa sen kanssa uuden käsitteen, esim. ranskanleipä = leipää ranskalaiseen tapaan. VI. juhlien, kuukausien ja päivien nimissä, mikäli ei kysymyksessä selvästi ole henkilön nimi, esim. Sylvesterin päivä, Marian Pyydän kohteliaimmin tiedustella Teiltäy Johtaja Virtanen, onko lähetintoimiy josta oli ilmoitus perjantain lehdessä, vielä täyttämättä. Suomi — suomalainen Helsinki — helsinkiläinen Länsi-Saksa — länsisaksalainen Darwin — darwinismi Hitler — hitleriläisyys Laestadius — laestadiolaisuus Marx — marxilaisuus Suomen kansa — suomen kieli Hän puhuu suomea ja englantia Jumala, Kaikkivaltias, Hän, Allah, jumalansana, jumalanpalvelus Pakanat palvelivat monia jumalia berliininmakkara, ranskanleipä, annansilmä joulu, pääsiäinen, vappu, tammikuu, maanantai päivä. 11
VII. sotien ja aikakausien talvisota, isoviha, renessanssi, nimissä. z//o'z afA/i, keskiaika, /oira/i maailmansota 6 Yhteen ja erilleen kirjoittaminen Liittämällä kaksi erillistä sanaa yhdyssanaksi voidaan muodostaa uusia käsitteitä. Ikkunalauta on muuta kuin lauta ja ikkuna erikseen. Ruuviavaimen kaikki tiedämme, mutta ruuvista ja avaimesta ei sellaista saa syntymään. Talonmies on ammattinimitys, jota ei suinkaan voi käyttää kenestä tahansa. Yhdyssanat on kirjoitettava yhteen. Aina ei ole helppo tietää, muodostaako kaksi sanaa yhdyssanan vai ei. On kuitenkin keinoja, joilla tätä asiaa voi kokeilla. Koska yhdyssana on yksi sana, sen keskelle e i voi panna mitään liitteitä, esim. -kin tai -nsa, ei liioin muuta sanaa. Tavallisimmin on syytä kokeilla laatusanaa eli adjektiivia. -kin Hän kävi kansakoulua. Koska emme voi sanoa kansakin koulua, on sana yhdyssana. Vrt. tälläkin kertaa. Tällä kertaa on siis kirjoitettava erikseen. -nsa Hänen äidinkielensä on suomi. Me tosin voimme sanoa: Hänen äitinsä kieli on suomi, mutta silloin puhumme eri asiasta. Äidinkieli on kieli, jota joku puhuu parhaiten, kieli, jolla hän ajattelee. Jonkun Suomessa avioituneen ranskataren lapsen äidinkieli voi olla suomi, vaikka hänen äitinsä kieli onkin ranska. Emme liioin voi sanoa hänen ruuvinsa avain, vaan hänen ruuviavaimensa, joten on kysymys yhdyssanasta. Sana väliin Onko sitten huvimatka yhdyssana? Kokeilemme, sopiiko esim. sana hauska sen osien väliin. Huvihauskamatka ei käy, vaan on sanottava hauska huvimatka, jolloin taas toteamme, että kysymys on yhdyssanasta. 12
Entä kolmivuotias? Koska emme voi sanoa kolmi kehittynyt vuotias, vaan kehittynyt kolmivuotias, sana on yhdyssana. Sen sijaan Siitä on nyt kolme vuotta on kirjoitettava erikseen, koska sanojen väliin voi panna lisäsanan: Siitä on nyt kolme pitkää vuotta. 7 Yhdysmerkki On kuusi tapausta, jolloin yhdyssanan osien väliin tulee yhdysmerkki. Muuten ei yhdysmerkkiä saa käyttää. I. luuta-akka, Yhdysmerkkiä käytetään, jos yhdyssanan vuokra-ajalla, alkuosa loppuu samaan vokaaliin, millä jälki- linja-auto, osa alkaa. Ilman yhdysmerkkiä on olemassa esi-isä väärin lukemisen mahdollisuus, jota ei ole, jos yhdysosien rajalla on kaksi konsonanttia, esim. syyss at e et, kevät takki. II. syntymäpaikka ja Täydellisenä nämä esimerkit olisivat: syn- -aika, suku- ja tymäpaikka ja syntymäaika, sukunimi ja etunimi etunimi. Koska samaa yhdysosaa ei haluta toistaa, on toinen niistä jätetty pois ja sen paikalle pantu yhdysmerkki. Katsokaa tarkkaan, mihin sananväli tulee. Vrt. syntymäpaikka ja ikä. III. suomalais-ruotsa- Yhdysmerkkiä käytetään samanarvoisten yh- lainen sanakirja dysosien välissä. Vrt. muinaissuomalainen. IV. Liisa-täti, Jos yhdyssanan jompikumpi osa on erisnimi, Keski-Suomi, joka kirjoitetaan isolla kirjaimella, on yhdys- Länsi-Saksa merkkiä käytettävä. (Vrt. kuitenkin § 10.) Huom! länsisaksalainen kirjoitetaan yhteen, koska jälkiosa ei ole erisnimi. Seitsemän veljestä Jos erisnimi on useampiosainen, on ennen -niminen romaani yhdysmerkkiä sananväli. V. 5-vuotias, Jos jompikumpi yhdyssanan osa on numero G-rappu, A-luokka, tai kirjain, on yhdysmerkkiä käytettävä. loppu-n 13
adj.-attribuutti^ Jos alkuosa on pisteellinen lyhennys, ei yhdys- adj.attribuutti merkki ole välttämätön. VI. pop-muusikkoy Jos alkuosa on sitaattilainan luonteinen, fading-ilmiö käytetään usein yhdysmerkkiä. 8 Kirjoittakaa yhdyssanat yhteen ja lisätkää yhdysmerkit seuraaviin harjoituskappaleisiin. Harjoitus 1 Kun talvi ilta hämärtyy, syttyvät tuhannet valot pää kaupungin keskustassa. Työstä palatessaan helsinkiläiset pistäytyvät kauppoihin ostamaan lahjoja joulu ukon konttiin. Olenpa minäkin jo ostanut isälle nahka kotelon avain nippua varten. Pikku veljelleni annan muovisen kuorma tai henkilö auton. Tiedänpä myös, että isä on ostanut äidille englantilais suomalaisen sana kirjan, sillä äiti lukee usein englantilaisia aika kaus lehtiä. Liisa siskolleni, joka on 12 vuotias, isä osti erään suomeksi käännetyn tyttö kirjan meidän talossa olevasta kirja ja paperi kaupasta. Harjoitus 2 1. Oliko siellä suomen kielinen jumalan palvelus? 2. Kysypä — kysyppä saksalaiselta ystävältäsi, Syödäänkö berliinissä berliinin makkaraa. 3. Muinaiset suomalaiset käyttivät vaihto välineenä oravan ja ilveksen nahkoja. 4. Talossamme asuvan suomalais amerikkalaisen perheen lapset puhuvat keskenään englantia. 5. Mercedes autot ovat länsi saksalaisia, mutta fiat merkkiset autot on tehty italiassa. 6. Ennen talvi sotaa hän oli kiihkeä marxilainen. 7. Lauri Veljelläni on jaguar merkkinen pyörä. 8. Tunnetko sen autoilijan, joka asuu vasta päisessä kaksi kerroksisessa talossa? 9. Tiedät kai, että nuija sota oli 1500 luvun lopussa, mutta iso viha 1700 luvun alussa? 10. Matkustimme Liisa tädin luo jouluksi, mutta palasimme jo tapanina kotiin. 14
11. Suomalais ruotsalaiset kauppa suhteet ovat nykyisin vilkkaat. 12. Caravelle koneitten hankinta aika oli melko pitkä. 13. Viime kesäisellä italian matkallani minulta varastettiin milanolaisessa bussissa uusi kevät takkini. 14. Keski ikäinen rouva, hyvä kaijalan piirakoiden tekijä, haluaa työtä. 15. Tuliko kalle veljesi mukaan italiaa opiskelemaan? Harjoitus 3 Luulenpa, että koulussa jo olette oppineet, kuinka vanha luku ja kiijoitus taito on. Muinaiset egyptiläiset lienevät ensimmäisinä kiveen kuvia hakkaamalla yrittäneet välittää tietoja toisilleen. Myöhemmin he alkoivat käyttää cyperus sukuun kuuluvaa pohjois afrikassa kasvavaa saraa. Tämä ns. papyrus oli käytännössä hyvin kauan, aina 700 luvulle asti, jolloin pergamentti alkoi syrjäyttää tämän pohjois afrikkalaisen kasvin. Pergamentin raaka aineena käytettiin aasin ja lampaan vuotia. Nämä afrikkalais eurooppalaiset materiaalit syrjäytti sitten kiinalaisten keksimä paperi, jonka käytön eurooppalaiset oppivat arabialaisten välityksellä. Paljon helpompaa kuin ennen oli nyt kirjojen kopioiminen. Luostari kammioissaan ahkerat munkit piirsivät kreikan ja latinan kielisiä tekstejä, kunnes 1400 luvulla gutenberg niminen saksalainen keksi kirja paino taidon. Tämän saksalaisen keksijän synnyin ja koti kaupungissa reinin rannalla on vieläkin suuria kirja painoja, joissa tehdään erittäin taitavaa työtä. Harjoitus 4 Kreikan saariston kaakkois kulmassa on Rhodos niminen saari, jonka historia on ollut varsin moni vaiheinen. Muinaiset helleenit uskoivat Zeun antaneen saaren Helios jumalalle, ja auringon paistetta tällä auringon jumalan saarella onkin kylliksi. Pohjois rannalla kasvaa oliivi ja viikuna puita, kaakkois rannalla on sitruuna ja appelsiini lehtoja. Vuonna 1291 saraseenit karkottivat kristityt Pyhästä maasta. Silloin Johanniittain ritari kunta asettui saarelle ja pystytti sinne suurenmoisia hallinto ja sairaala rakennuksia. Johanniittain 200 vuotta kestänyt valta aika merkitsi uutta kukoistusta saaren historiassa, mutta sitten turkkilaiset 1500 luvun alussa valtasivat saaren ja heidän 15
300 vuotinen sorto kautensa merkitsi taka askelta. Tämä kausi loppui vasta 1900 luvun alussa. Vaikka läheisessä Kyproksessa kreikkalais turkkilaiset suhteet ovat kiristyneet niin, että siellä vallitsee melkeinpä sota tila, Rhodoksen kreikkalaiset ja turkkilaiset elävät sulassa sovussa. Kesäisin pohjois maiset turistit hakevat rusketusta tältä auringon jumalan saarelta, johon Suomestakin Super Caravelle koneet tuovat joka torstai ilta 30 päisen turisti joukon. 9 Lisäohjeita yhteen ja erilleen kirjoittamisesta Substantiivi-ilmaukset 1. kivitalo, kansakoulu, sydänystävä halonhakkaaja, suomerlopettaja, suomen opettaja 2. lapsiparka, isäkulta velivainaja, Kalle-rukka 3. omatunto — omantunnon, vanhapoika — vanhanapoi- kana, pitkäperjantai — pitkänäperjantaina 4. Tampereen kaupunki Ikaalisten kauppala 5. Linnankoskenkatu Minna Canthin katu Johanneksenkirkko Pietarinkirkko Pyhän Kolminaisuuden kirkko HUOM! Yhdyssanan alkuosa on yleensä genetiivissä, jos sen voi ajatella perusosan subjektiksi tai objektiksi, esim. linnunlaulu, halonhakkaaja, Jos määriteosa on nominatiivi, on sanapari ehdottomasti kirjoitettava yhteen. Jos määriteosa on genetiivissä, yhteen kirjoittaminen riippuu siitä, miten läheisesti sanat liittyvät toisiinsa. Parka, raukka, rukka, paha, kulta, zw- naja kirjoitetaan edellisen substantiivin kanssa yhteen. On eräitä yhdyssanoja, joiden molemmat osat taipuvat. Katujen ja kirkkojen nimet kirjoitetaan yhteen, ellei määriteosa ole useampiosainen. 16
radionkuunlelija, televisionkatselija, au lo?i myyjä, aseidenriisunta, polttoaineenkulutus, aiheenv alinta. Mutta: esim. kivitalo. 10 Maantieteellisissä nimissä noudatetaan seuraavia sääntöjä: Yhdysviivaa käytetään: Etelä-Suomi, Iso-Belt, Pohjois-Amerikka, Iso-Britannia, Uusi-Seelanti, Vähä-Aasia Kokonaan yhteen kirjoitetaan: a) Aurajoki, Siikajoki, Oulujärvi, Atlasvuoristo b) Tornionjoki, Lavansaari, Genevenjärvi, Biskajan- lahti, Kaspianmeri, Stavangerinvuono c) Pyhäjärvi, Pitkäniemi, Uusimaa, Uusikaupunki, Kuollutmeri, Mustameri, Punainenmeri, Tyynimeri Erilleen kirjoitetaan: a) Iso valtameri, Eteläinen jäämeri, Somalin niemimaa b) Kanarian saaret, Poly- nesian saaristo, Englannin kanaali, Ahvenanmaan saaristo, Muurmannin rannikko 11 Adj ek tiivi-ilmaukset jos loppuosa on erisnimi. a) kun alkuosa on nominatiivissa, myös silloin, kun jälkiosa ei ehdottomasti kuulu nimeen. b) kun alkuosa on genetiiviattri- buutti. c) kun alkuosa on adjektiiviattri- buutti. a) jos jälkiosa on yhdyssana. b) saaret- ja Jödräto-loppuiset sekä muut nimiksi tiivistymättömät sanaliitot. ehdottomasti, jos määrite- osa on nominatiivi. Yhteen on kirjoitettava: 1. a) kivikova, sysimusta, lumivalkoinen, musta- tukkainen 17
1. b) viisivuotias, viisivuotinen, jokapäiväinen, viimevuotinen Mutta: viisi vuotta, joka päivä, viime vuonna 2. ruosteenruskea, taivaansininen, tummanpunainen, vaaleansininen 3. putipuhdas, ventovieras, supisuomalainen, rutivan- hoillineny ypöyksin 4. hänenlaisensa, jonkinmoinen, suurenpuoleinen, kouristuksenomainen, vanhanaikainen 5. tämännäköinen, mutm- mallinen, monenvärinen, senjälkeinen Erikseen kirjoitetaan: Lukusanat, taipumattomat adjektiivit ja indefiniittinen jota kirjoitetaan yhteen -for- tai -in^n-loppuisen adjektiivin kanssa. Substantiivin ohessa nämä sanat tietenkin kirjoitetaan erikseen pitkää vuotta, joka toinen päivä). genetiivi + väri adjektiivien ja partikkeleiden vahvikkeena käytetyt kuvailevat sanat (reduplikaatiosanat). -lainen, -Iäinen, -moinen, -moinen, -puoleinen, -omainen, -aikainen, -kielinen. demonstratiivisen tai indefiniittisen pronominin genetiivi + -in*n-lop- puinen sana. Liisan kokoinen, metrin pituinen, miehen korkuineny minkä muotoinen yleensä genetiivi + imn-loppuinen adjektiivi (paitsi 5. kohdassa mainitut); sääntö ei ole ehdoton. 12 Partikkelit Yhteen kirjoitetaan 1. sinnepäin, tuoltapäin, missäpäin, jälkeenpäin perästäpäin Erilleen kirjoitetaan: 1. />äin, m*i//i /><zin, näin /jäin, /oiVin /Nz/n 2. minArä vuoksi, sen tähden, tätä varten 3. *nn*n foin, jälkeen kun, samalla kun, niin kuin, iAtfän foin paikan ja ajan adverbi + päin. nomini + ^öin sekä eräät instruktiivi-ilmaukset pronomini + postpositio liittokonjunktiot 18
«|3 Yhdysverbit 1. ristiinnaulittu — ristiinnaulita — ristiinnaulitsen vastaanottanut — vastaanottaa — vastaanotin toimeenpaneva — toimeenpanna — toimeenpanen aikaansaanut — aikaansaada — aikaansaan Yhdysverbejä on suomessa vähän. Yleisenä sääntönä voidaan pitää, että jos infinitiivissä ja akt. indikatiivin preesensissä molemmat osat voivat muodostaa yhdyssanan, ne partisiippeina kirjoitetaan yhteen. (Voi tietysti sanoa myös saada aikaan, ottaa vastaan). 2. ohimenevä, läpinäkyvä, silmiinpistävä, varteenotettava Yhteen kirjoitetaan myös eräät ad- jektiivistuneet ilmaukset. 3. vastanainut, vastasyntynyt, vasta + partisiippi vastakirnuttu, vastaleivottu Erilleen kirjoitetaan: ohi kulkeva — kulkea ohi (ei ohikulkea) työhön kykenevä — kyetä työhön (ei työhönkyetä) huomioon otettava — ottaa huomioon (ei huomioonottaa) samoin ajatteleva — ajatella samoin (ei samoinajatella) Korjatkaa: Harjoitus 1 Jussi setäni eli vanhana poikana aina kuolemaansa asti. Hämeenlinnan kaupungista Birger Jaarlin kadun varrelta hän oli ostanut vanhan puu talon. Eräänä pitkänä perjantaina mc ajoimme häntä katsomaan. Jussi paralla ei ollut tarjota meille edes kahvi kuppia, vaan meidän täytyi mennä kahville baariin, jonka löysimme Palokunnan kadun varrelta. Pääsiäiseksi kutsuimme Jussi sedän Uudella maalla olevaan huvilaamme. Kun me sitten puolestamme aloimme keittää kahvia, kahvi purkki oli typö tyhjä ja Jussi parka aivan epätoivoinen. Eräästä toisesta tölkistä löysin kuitenkin jonkin moista kofeiinitonta kahvia, jota olimme ostaneet viime kesäisellä auto matkallamme. Tätä vaalean ruskeaa litkua joimme sitten suuren puoleisen mukillisen. 19
Sen makuista kahvia en varmaan muuten viitsisi litkiä, mutta kylmässä huvilassa metrin paksuisten kinosten keskellä sen laatuinenkin juoma maistuu. Harjoitus 2 Liisa rukka oli kymmen vuotiaana meillä joka päiväinen vieras. — Topeliuksen kadulla olevat lehmukset eivät ole talon korkuisia. — Olihan se jonkin moinen yllätys, että viime kesäisestä vieraastamme tuli kauneus kuningatar. Hänellä on meren siniset silmät ja oljen keltainen tukka. — Hänen laisensa ihminen on aina eri mieltä kuin muut. — Tukholmalaiset vieraamme keräsivät miehen korkuisen kasan risuja juhannus aattona. Tulihan siitä suuren puoleinen kokko, jota joka vuotiset vieraamme ihailivat. — Kyllä tuolla poika paralla jonkin moiset kengät oli. — Oli erikoista, että hänen laisensa supi suomalainen mies otti ruotsin kielisen vaimon. Harjoitus 3 Huomioon ottaen viime aikaiset tapahtumat emme voi ajatellakaan yhteis toimintaa hänen laisensa henkilön kanssa. Tuon tapainen huomiota herättävä käytös ei minua lainkaan miellytä. Varsin harvat samoin ajattelevatkaan olisivat valmiit alle kirjoittamaan hänen eilis iltaisen puheensa. Minkä moinen mahtaa tämän jälkeen olla vaalien tulos? Olen vastaan ottanut jonkin moisen käsin kirjoitetun kutsun keskustelu tilaisuuteen, joka pidetään jossain Linnankosken kadun varrella olevassa huoneistossa. 14 Johto-oppiin liittyviä oikeinkirjoitus- seikkoja Suomen kielelle on ominaista uusien sanojen muodostaminen (johtaminen) vanhoista erikoisilla päätteillä. Sana, johon johtopääte eli johdin on liittynyt, on kantasana» ja uusi sana on nimeltään johdos. Johdoksia on sanastossamme runsaasti. 20
I. Verbeistä voidaan -ja-, -jä- päätteellä johtaa substantiiveja, jotka tarkoittavat teon tekijää. Tätä j: tä ei substantiivista saa unohtaa. Verbi Substantiivi etsiä etsijä = se, joka etsii urheilla urheilija = se, joka urheilee ommella ompelija = se, joka ompelee valita valitsija = se, joka valitsee Huom! Haltija, vartija kirjoitetaan myös -ja-loppuisina, vaikka kantaverbi puuttuu. II. Substantiivin loppuna on -nen, joka alun perin on ollut pienuutta ilmaiseva eli deminutiivijohdin. Adjektiivin johdin sen sijaan on -inen. Substantiiveja: Adjektiiveja: hevonen punainen kalanen = pieni kala kalainen (esim. järvi) matonen matoinen (omena) huokonen huokoinen (sieni) kaksonen kaksoisleuka (= kaksinkertainen) Huomaa myös substantiivit: adjektiivit: ulkomaalainen ulkomainen (ei ulkolainen) katolilainen katolinen III. Johtimilla -otta-, -öttä-, -oitta-, -öittä- voidaan saada verbejä joko nomineista tai toisista verbeistä. Koska useissa murteissa ja puhekielessä jälkimmäisen johtimen i on sanan toisesta tavusta kadonnut, näiden sanojen kirjoittamisessa on horjuvuutta. (Etelä-Pohjanmaan murteessa oi, öi on muuttunut pitkäksi oo:ksi tai öö:ksi, esim. rauroottaa = raudoittaa.) Johdin -oitta-, -öittä- on seuraavissa tapauksissa: a) 1. jos kantasana on kaksitavuinen a- tai ä-loppuinen, esim. kirja (alkup. merkitys = merkki) — kirjoittaa, valta — valloittaa, terä — teroittaa, hela — heloittaa 2. alkaa — aloittaa, harjoittaa, ilmoittaa, osoittaa, sekoittaa, tarkoittaa, tavoittaa, teloittaa, varoittaa. Kohta a 2 on parasta osata ulkoa, 21
koska kantasanoja on vaikea keksiä. b) jos kantasana on kolmitavuinen nomini, esim. vahinko — vahingoittaa, kunnia — kunnioittaa, hedelmä — hedelmöittää. c) vanhastavissa (arkaistisissa) tai ylätyyliin kuuluvissa sanoissa, esim. armoittaa, virvoittaa, kirvoittaa, innoittaa. Johdin -otta-, -öttä» on muissa tapauksissa, esim. mo — verottaa, jöMö — sähköttää, — erottaa, /kzMjo — pakottaa (kantasana loppuu orhon tai ö:hön), Aa/ota — hajottaa, trro/a — irrottaa, vajota — vajottaa (kantaverbin loppuna -ota), — leivottaa, taAoa — taottaa, AtVroa — hierottaa (kantasanan loppuna -oa, -öä), hoilottaa, häämöttää, kököttää, nikottaa, möllöttää, laiskottaa (matkintasanoja ja arkityyliin kuuluvia sanoja), helottaa (auringosta), karkottaa, kehottaa (kantasana epäselvä). Tehtävä Vetäkää Seuraavassa oikean muodon alle viiva. Mikä on kantasana? kiihottaa — kiihoittaa, rahottaa — rahoittaa, haavottaa — haavoittaa, valottaa — valoittaa, jalotella — jaloitella, palotella — paloitella, hohottaa — hohoittaa, jaottaa — jaoittaa, helpottaa — hel- poittaa, raudottaa — raudoittaa, viottaa — vioittaa, vahingottaa — vahingoittaa, inhottaa — inhoittaa, rauhottaa — rauhoittaa, jaksottaa — jaksoit taa, erottaa — eroittaa, velottaa — veloittaa, ehdottaa — ehdoittaa, tiedottaa — tiedoittaa, sanottaa — sanoittaa, kehottaa — kehoittaa. IV. -aise-, -äise-loppuiset verbit kirjoitetaan aina irllisinä, esim. hotkaista — hotkaisen (hotkia), puraista — puraisen (purra), sitaista — sitaisen (sitoa), kiljaista — kiljaisen (kiljua). V. -uttaa-, -yttää-, -uuttaa-, -yyttaa-loppuiset verbit. Jos kantasana on a- tai ä-loppuinen nomini, vokaali on pitkä, esim. hauska — hauskuuttaa, orja — orjuuttaa, perä — peruuttaa, nöyrä — nöyryyttää. Muuten vokaali on lyhyt, esim. kouluttaa, hälyttää, löylyttää, sovelluttaa, sisällyttää. Poikkeus: sivuuttaa VI. Partikkelin johdin -ttain, -ttäin merkitessään ’ — kerrallaan* liitetään monikon vartaloon, ts. näihin sanoihin kuuluu monikon tunnus i. Sen näkee esim. sanasta luokittain (ei sanota luokattain). Esimerkkejä: laseittain, ajoittain, joukoittain, kiloittain, paikoittain, vuoroittain. 22
15 Assimilaatioon liittyviä oikeinkirjoitus- seikkoja Suomen kieli karttaa mielellään kaikkea, mikä vaatii jäntevää puhe- elinten käyttöä, ja valitsee helpoimman tien. Tästä on seurauksena esim. vokaalisointu, josta johtuvat monet rinnakkaiset päätteet, esim. huoneessa, keittiössä, sekä assimilaatio, millä tarkoitetaan konsonantin mukautumista toisen äänteen kaltaiseksi. I. Kuten muistettaneen ei liitepartikkelin yhteydessä kirjoituksessa seurata ääntämisessä tapahtunutta assimilaatiota. On siis kirjoitettava menenpä, melkeinpä, olinpa; assimilaatio kuitenkin kuuTuu oikeaan ääntämiseen. Sen sijaan on huolellisessa puheessa vältettävä sellaista assimilaatiota kuin esim. Tampereel lyseo, sev verran, kolmej jälkeen, tämär rinnalla. II. Johtimien edellä on assimilaatio merkittävä vain yksitavuiseen kantaan, esim. sellainen (sen + lainen), tuollainen, semmoinen, tuommoinen. Poikkeus: muunlainen. Kauempana sanassa assimilaatiota ci merkitä, esim. suurenmoinen, suurenlainen, monenmoinen, kaikenmoinen, lyhyenläntä. 16 Lukusanat Hänen artikkeleitaan on Tietosanakirjan kolmessa viimeisessä osassa. Hänen artikkeleitaan on Tietosanakirjan kolmannessa osassa. Lukusanat voivat olla: 1. kardinaalissa (peruslukuja), jolloin ne vastaavat kysymykseen Kuinka monta? (esim. kolmessa), 2. ordinaalisia (järjestyslukuja), jolloin ne vastaavat kysymykseen inka mones? (kolmannessa). kardinaalinen ordinaalinen nom. neljä neljä s gen. neljä n neljä nne n part. neljä ä neljä t tä css. neljä nä neljä nte nä transl. neljä ksi neljä nne ksi 23
Esimerkeistä huomaatte, että ordinaalisessa lukusanassa on sanan- vartalon ja sijapäätteen välissä ordinaalisen lukusanan tunnus. Tunnukset ovat nominatiivissa s, partitiivissa t ja muissa sijoissa ntc ja nne. Sijapäätteen merkitseminen lukusanaan 17 Kardinaaliseen lukusanaan sijapääte merkitään seuraavalla tavoilla: 1. arabialainen numero, kaksoispiste, sijapääte (illatiivissa ja partitiivissa merkitään pitkä vokaali näkyviin). Esim. Sairastuneista oli 5:llä angiina, 6:lla tulirokko. Hän oli siellä kello 5:een asti. 4:ää. Huomaa numerot 11 — 19, joissa sijapääte on keskellä sanaa, esim. neljällätoista = 14: llä. 2. Jos numeroa seuraava sana on samassa sijassa, riittää pelkkä numero, esim. Stipendi annettiin 5 oppilaalle. 18 Ordinaaliseen lukusanaan voidaan sijapääte merkitä seuraa- villa tavoilla: 1. roomalainen numero, kaksoispiste, sijapääte. Esim. Kaarle XII:n aikana. Hän ihaili Kustaa II!:ta. 2. arabialainen numero, kaksoispiste, ordinaalisen lukusanan tunnus, sijapääte. Esim. Hän oli 3:s luokallaan. Tulin kilpailuissa 5:nmL\i. Huomatkaa, että sananvartalo ja nominatiivi eivät aina ole samanlaiset, joten kirjoittamalla numeron kirjaimin ette suinkaan saa selville, mikä tunnus on liitettävä numeron jälkeen, vaan on seurattava sääntöä. Esim. seitsemännen = 7:nnen. Virhe: 7:nen. Huom! ensimmäinen = l:nen> ensimmäisen = J:sen toinen = 2: ne n, loisen = 2: sen 3. Jos numeroa seuraava sana on samassa sijassa, riittää pelkkä roomalainen numero tai arabialainen numeroja piste. Esim. Hän on V luokalla. Hän on 5. luokalla. Huom! Päivämäärissä ja pykälien numeroissa ei tarvita edes pistettä, jos seuraava sana on samassa sijassa, esim. 5 § = viides pykälä, helmikuun 5 päivänä, helmikuun 5 p:nä. Pisteen käyttö ei tässäkään tapauksessa ole väärin, esim. helmikuun 5. päivänä. 24
Roomalaiseen numeroon ei siis koskaan saa liittää ordinaalisen lukusanan tunnusta. Roomalainen numero sisältää jo tunnuksen. 4 innellä neljä nne llä IV :llä 19 Huomautus 1 Jos lukusanat merkitään kirjaimin, muodostavat tuhatluvut eri sanan, esim. kaksituhatta kolmesataaneljäkymmentakaksi. Huomautus 2 Jos varsinkin suuria lukuja on taivutettava, saa päätteen jättää pois muista paitsi viimeisestä, esim. kolmemiljoonaa neljäsataaviisikymmentä- kuusituhatta seitsemänsataaneljäkymmentäkahdella. 20 Harjoitus 1 Merkitkää seuraavat kardinaaliset lukusanat numeroin: viideksi, neljänä, neljässätoista, viiteen, kuusi, kuutena, kahdeksaksi toista, kahtakymmentäneljää, seitsemälle, sadallakahdellakymmenellä. Harjoitus 2 Merkitkää seuraavat ordinaaliset lukusanat numeroin (muistakaa, että hallitsijoitten järjestysluvut kirjoitetaan roomalaisilla numeroilla): kolmas, Ludvig neljännellä tois ta, yhdeksännellä, viidentenätoista, Kustaa viidettä, ensimmäisellä, Aleksanteri toisen. Meidän hiihtäjämme tulivat perille kolmantena, seitsemäntenä ja kuudentenatoista. Hän tuli kilpailuissa kuudenneksi tois ta. Harjoitus 3 Merkitkää kolmella eri tavalla: Kalevalan seitsemännessä luvussa. Tämä hallitsija eli kahdeksannentoista vuosisadalla. 25
Harjoitus 4 Kirjoittakaa seuraava vihkoonne ja merkitkää haijoituksen vuoksi lukusanat numeroin (yleensä numerot 1 —10 merkitään kirjaimin): Me yhdeksän tyttöä olimme päättäneet mennä yhdessä teatteriin, mutta oli vaikea enää näin myöhään saada yhdeksälle paikkoja rinnakkain. Niinpä sain viidenneltä riviltä paikat vain kolmelle. Sitten olisi kahdeksannella rivillä ollut paikka viidelle. En halunnut jättää ketään istumaan yksin, ja siksi ostin kolmelle paikat kahdenneltatoista riviltä ja neljälle kolmanneltatoista. Harjoitus 5 Kevät talvella 1954 pidettiin falunissa ruotsissa suuret hiihto kisat. Me suomalaiset olimme tyytyväisiä sillä poikiemme tuomien mitalien määrä kohosi kolmeentoista kun muut maat yhdessä saivat tyytyä yhteentoista. Jos taas laskemme pisteitä niin suomalaiset saivat sadastaseitsemästäkymmenestä seitsemänkymmentä viisi neuvosto liiton saadessa tyytyä neljäänkymmeneenkahteen pisteeseen. Viidenkymmenen kilometrin hiihdon kultamitali ei tullut meille mutta viidellätoista kilometrillä oli kuuden parhaan joukossa viisi meikäläistä ja neljäntenä tullut tcrenijevkin oli vienan karjalainen. Vasta kuudentenatoista ja seitsemän tenätoista olivat parhaat keski eurooppalaiset. Hakulinen hiihti kahdennentoista kerran elämässään pikamatkan. Yhdistetty hiihto sen sijaan oli norjan laji. Parhaat suomalaiset tulivat kuudenneksi ja yhdeksänneksi viimeinen kuudenneksi- toista. Jäljessä tulevat olivat melkein kaikki keski ja etelä eurooppalaisia. Harjoitus 6 Kaarle yhdennentoista kuollessa ruotsi oli hyvin mahtava valtio sillä seitsemännellätoista vuosisadalla sen alue oli suuresti laajentunut suuri osa virolaisten, inkeriläisten ja liettualaisten asuma alueesta kuului silloin ruotsiin. Noustessaan valta istuimelle kaarle kahdestoista oli vasta neljätoista vuotias mutta silti valtio päivät julistivat hänet täysi ikäiseksi ja pakottivat kaarle yhdennentoista määräämän holhooja hallituksen luopumaan vallasta pari ensimmäistä hallitusvuottaan nuori kuningas 26
vietti metsästys ja kalastus retkillä sekä kaikenlaisissa hurjissa leikeissä kunnes hän eräällä metsästysretkellä ollessaan sai tiedon että puolalais venäläiset joukot hyökkäilivät etelä virolaisia kaupunkeja vastaan karkottaakseen ruotsalaiset itämeren maistaja valloittaakseen suomen lahden etelä puolella olevat ruotsiin kuuluvat alueet vielä hän sai tietoonsa että pietari suuri oli kehottanut tanskan kuningasta fredrik neljättä hyökkäämään rajan yli nuori kuningas ymmärsi että nyt oli aika jättää leikit nopealla vasta iskulla kaarle karkotti fredrik neljännen tanskalaiset joukot ruotsista sitten hän vei sota joukkonsa liivin- maalle jonka suojaksi hän jätti viisituhatta miestä itse hän kahdeksan- tuhannen viidensadan miehen kanssa läheni suo ja metsä maaston läpi narvan kaupunkia näistä kahdeksastatuhannesta viidestäsadasta puolet oli suomalaisia kohtalo lahjoitti meikäläisten avuksi lumituiskun joka tuprutteli lunta venäläisten silmille vihollinen peräytyi sekasorron vallassa tämä tapahtui marraskuun kahdentenakymmenentenä vuonna tuhatseitsemänsataa. Kaarle kahdestoista taisteli sitten karoliineineen monet vuodet puolassa etelä venäjällä ja viimein norjassa missä todennäköisesti sala ampujan luoti hänet tappoi kolmantenakymmenentenä päivänä marraskuuta 1718 suomen rajan hän jätti puolustamatta ja niinpä venäläiset hävittivät suomen (melkeinpä ~ melkeimpä) autioksi tämä surullinen aika 011 meidän historiassamme saanut nimen iso viha. Harjoitus 7 Merkitkää Seuraavassa lukusanat numeroin, lisätkää pilkut ja yhdysmerkit, tarkistakaa yhdyssanojen kiijoittaminen, iso alkukiijain ja -ottaa-, -oittaa-loppuiset verbit, jotka kaikki on merkitty irllisinä. Vuonna 1895 joulu kuun kuudentenatoista pariisilaiset saivat ensimmäisinä maailmassa nähdä "eläviä kuvia” vaikka vain kolmekymmentä viisi ihmistä vaivautui katsomaan tätä yhdeksännentoista vuosisadan suurinta ihmettä kuten sitä mainostettiin. Tuskinpa kuitenkaan näillä kolmellakymmenellä viidellä oli käsitystä siitä että he olivat nähneet jotakin mullistavaa. Jo seuraavana vuonna kesäkuun kahdentenakymmenentenä kahdeksantena saivat myös helsinkiläiset tutustua tähän ranskalaiseen keksintöön. Sisään pääsi viidelläkymmenellä pennillä lapset viidellätoista mutta jos halusi selkä nojallisen tuolin sai maksaa seitseman- 27
kymmentä viisi penniä. Hiukan myöhemmin tuhatyhdeksänsataa luvun alussa avattiin uusi teatteri aleksanterin ja mikon kadun kulmassa. Katsomossa istuttiin kasvot punoittaen sillä siellä oli hirvittävän kuuma koska mitään väli seinää ei ollut eroittamassa katsomoa kone huoneesta. Tekstit olivat yleensä saksaksi ja ranskaksi joskus oli salissa selostaja joka käänsi ne suomeksi. Ohjelma kesti puoli tuntia ja sinä aikana ehdittiin esittää viisitoista eri filmiä. Näitten viidentoista joukossa oli ensin muutamia hullutteluja neljäntenä oli taide elokuva pakoitettu suostumus viidenneksi näytettiin jännitys filmi kaksi huono onnista varasta. Sitten seurasi seitsemän osainen elo kuva dreyfusin jutusta* neljäntenä toista oli venäjän japanin sodasta uutiskuvia jotka oli filmattu pariisin lähellä ja joissa mm. japanilaiset valloittivat erään venäläisen kylän ja viidenneksitoista esitettiin englannin kuninkaan edvard seitsemännen kruunajaisista myös uutis kuvia joissa edvard seitsemättä esitti eräs etelä ranskalainen kahvilan tarjoilija. Kruunajaisia lykättiin edvard seitsemännen sairastumisen takia pari kuukautta mutta silti filmi kiersi etukäteen ympäri eurooppaa. 21 Astevaihtelu Pekka lukee paljon tietokirjoja, mutta Pekan pikkuveljelle minä luen satuja. Me tiedämme, että Pekka on nominatiivi, Pekan genetiivi. Me tiedämme myös, että yksikön genetiivissä sanan lopussa on pääte n. Muodoissa Pekka ja Pekan on muutakin eroa; toisessa on geminaatta kk, toisessa vain yksi k. Verrattaessa muotoja lukee ja. luen huomataan, että toisessa muodossa on yksinäis-k, toisessa u:n ja e:n välissä ei ole mitään. Tällaista sanansisäistä konsonanttien vaihtelua nimitämme astevaihteluksi. Siihen ottavat osaa k, p ja t, jotka voivat esiintyä vahvassa tai heikossa asteessa. Vahva- tai heikkoasteisuus riippuu siitä, onko tavu, jonka alussa k, t tai p esiintyy, avoin vai umpitavu. * Dreyfus oli juutalaissyntyinen upseeri, joka Ranskassa väärin perustein tuomittiin vakoilusta 12 vuodeksi ns. Pirunsaarelle. 28
Jos tavu loppuu vokaaliin, se on avoin. Jos tavu loppuu konsonanttiin, se on u m p i t a v u. Avoimen tavun alussa on vahva aste, umpi- tavun alussa taas heikko aste. Pek-ka. Koska tavu ka loppuu vokaaliin, se on avoin, ja sen alussa on silloin vahva aste eli kk. Pe-kan. Koska tavu kan loppuu konsonanttiin, se on umpitavu, ja sen alussa on silloin heikko aste eli yksi k. Eri astevaihtelutapaukset: Vahva aste Heikko aste kk k kukka: kukan pp p pappina: papiksi tt t tyttö: tytöllä mp mm ampua: ammun nt nn antaa: annan J nk ng kenkä : kengän \rjk r\r\ kerykä: ke/y^än p v apu: avun t d äiti: äidillä lt 11 ilta: illan rt rr parta: parran k — vako : vaon, aikoa : aion, ruoka : ruoan, kaukana : kauan uku uvu suku: suvun yky yvy kyky: kyvyn lke Ije vaikenee: valjetkoon hke hje rohkenee: rohjetkoon rke rje särkeä : särjen (myös särjin) Varsinkin k:n astevaihtelu on oikeinkirjoitusopin kannalta tärkeä, koska i- ja u-loppuisen diftongin jäljessä kuuluu äännettäessä j:n ja v:n kaltainen äänne (ai/jon, kauhan), jota ei saa merkitä kirjoituksessa silloin, kun astevaihtelusta on kysymys, muuten kyllä, esim. nuija, veijari, sauva, rouva. Jos k:n kadon johdosta kolme vokaalia on joutunut rinnan, käytetään heittomerkkiä osoittamaan tavun rajaa kahden samanlaisen 29
vokaalin välillä, esim. tiu'un (tiuku), revittää (reikä), raadan (raaka), vaajassa (vaaka), kodoissa (koko). 22 On lisäksi eräitä yksityisiä sanoja, joiden kirjoituksessa tehdään usein virheitä, mutta joiden oikea kirjoitustapa selittyy astevaihtelun avulla. kiinni (ei kiini), sekunti ~ sekunnin, Atlantti ~ Atlantin, vrt. kiintyä ~ kiinnyn, vaihtelu nt ~ nn vaihtelu nt ~ nn (ei sekuntti ~ sekunnin: sellaista vaihtelua ei ole) siis vaihtelu tt ~ t, kuten Antti ~ Antin. Sana ei kuulu niihin lainasanoihin, joiden loppuna on germaanisten kielten land} kuten Englanti ~ Englannin, Islanti ~ Islannin. miellyttää (vrt. mieltyä ~ miellyn), vaihtelu It ~ 11 evätä ~ epään (ei evään), vaihtelu p ~ v 23 Huom! Astevaihtelun ulkopuolelle jäävät yhtymät sk, sp, st, tk, esim. isku — iskun, piispa — piispan, istua — istun, matka — matkan. Eräissä sanoissa hk ei ota osaa astevaihteluun, esim. haahka — haahkan, pihka — pihkan, muutamissa sanoissa on vaihtelu hk ~ h, esim. vihkiä ~ vihitty, pyyhkiä ~ pyyhitty, joskus taas käytetään kumpaakin muotoa, esim. vihko ~ vihkon tai vihon. Eräät uusimmat lainasanat jäävät astevaihtelun ulkopuolelle, esim. auto — auton, muki — mukin, kaarti — kaartin. Harjoitus 1 Vetäkää viiva väärien muotojen yli. Perustelkaa valintanne. laueta — lauveta taian — taijan nylen — nyljen jälessä — jäljessä liuos — liuvos heiastaa — heijastaa tareta — tarjeta kauan — kauvan saua — sauva kulettaa — kuljettaa raueta — rauveta heretä — herjetä hauen — hauven vaieta — vaijeta reiän — reijän 24 J i:n jälkeen Ellei ole kysymys astevaihtelusta, merkitään j vain i-loppuisen diftongin jälkeen, esim. nuija, muija, peijaiset. Mutta: tähtiä, meriä, tuliaiset. 30
25 Sija — sijan kirjoitetaan j:llä erotukseksi sika ~ sian -sanasta. Tekijännimistä on ollut puhe johto-opin yhteydessä §14. 26 Etu- ja sukunimien astevaihtelu Mielenkiintoinen on kysymys, missä määrin nimet ottavat osaa astevaihteluun. Etunimet. Kirjoittakaa taululle ne luokkanne oppilaiden etunimet, joissa esiintyy astevaihteluun kuuluvia konsonantteja, ja tarkastelkaa, ovatko nimet mukana astevaihtelussa. Etunimiä: Pekka, Seppo, Antti, Lempi, Anto, Inki, Aapo, Helka, Ahti, Outi, »Sato, Ilta, -dAra. Voitte todeta, että nimet, joissa on kk, tt tai pp, ottavat osaa astevaihteluun, sanomme siis Riitta : Riitan, emme Riittan. Sen sijaan emme puhu lemmestä, vaan Lempistä. Muut eivät siis ota osaa astevaihteluun. Vain t ~ d -vaihtelun kohdalla esiintyy joissakin nimissä epävarmuutta, esim. Outi ^ Oudin tai Outin. Kuitenkin suositellaan Satu ~ Sadun, Ahti ~ Ahdin. Sukunimet. Hakekaa ne luokkatoverienne sukunimet, joissa on astevaihtelua. Luokallanne saattaa olla neidit lxhto, Mäki, Ranta, Virta, Manner jne. Taivutellcssamme näitä nimiä voimme todeta, että ne taipuvat aivan niin kuin ne sanat, joista nimet on saatu. Poikkeuksen tekee vain tyyppi Manner, Tanner. Me emme sano: herra Tanteren, vaan herra Tannerin. Samoin jäävät usein astevaihtelun ulkopuolelle uudet, otetut nimet, jotka eivät liity mihinkään tuttuun sanaan, esim. Harki — Horkin. 27 Harjoitus Kirjoittakaa seuraava vihkoonne välimerkitcttynä. Tehkää myös muut tarpeelliset korjaukset ja valitkaa sulkeissa olevista oikea kirjoitustapa. Muuttakaa viimeisen kappaleen suora esitys epäsuoraksi. (Aionpa ~ aijompa) kertoa teille nyt penisilliinin (keksiästä ~ keksijästä) tohtori flemingistä hän olisi jo melko (iäkäs ~ ijäkäs) sillä hän syntyi v. 1884 englannissa isänsä kuollessa hän oli vasta 7 vuotias ja (kauan ~ kauvan) mietittiin saisiko hän mennä oppi kou31
luun mutta sitten hänen vanhempi veljensä joka oli silmä ja korva lääkäri lupasi auttaa häntä opin tielle. Me tapaamme flemingin 1900 luvun alussa lontoossa eräässä sairaalassa jossa hänen joka päiväisenä työnään on bakteeri näytteiden tutkiminen kunnes eräänä päivänä tuuli (kulettaa ~ kuljettaa) penicillium sukuun kuuluvan home sienen jonkun lontoolaisen ruoka komerosta avonaisen ikkunan kautta flemingin bakteeri liuokseen hän oli (melkeinpä ~ melkeimpä) (hylätä ~ hyljätä) koko työnsä jossa jo (homekin ~ homekkin) alkoi kasvaa kun äkkiä havaitsi että taudin itiöt olivat kuolleet hän innostui ja istutti hometta toiseenkin bakteeri näytteeseen eikä kolmas (koekaan ~ koekkaan) epäonnistunut silloin hän ei (enää ~ enään) voinut (vaieta ~ vai- jeta) vaan kertoi kaikille keksinnöstään ihmeellisestä homeesta joka kykeni tappamaan taudin itiöitä pian oli englantilais amerikkalainen (tutkia ~ tutkija) ryhmä löytänyt monia uusiakin penisilliinin kaltaisia lääkkeitä. Fleming kutsuttiin amerikkaan ja hänelle näytettiin siellä hienoja laboratorioita (luulenpa ~ luulempa) että amerikkalaiset hämmästyivät melkoisesti kun hän ne nähdessään sanoi loistavaa mutta näin hienossa laboratoriossa en koskaan olisi keksinyt penisilliiniä täällä ei mikään home sieni olisi päässyt bakteeri viljelmiini. 28 Vältettäviä murteellisuuksia Läntisissä murteissa ei nk kaikin paikoin ota osaa astevaihteluun, vaan sanotaan esim. kenkät, Helsinkissä. Vaikka puhekielessä joitakin vapauksia sallitaankin, tästä murteellisuudesta on ehdottomasti päästävä. Koska tämä on erittäin hankala asia niille, jotka sen kotimurteestaan ovat omaksuneet, ja toisaalta taas säännöt ovat vaikeat opittaviksi, on parasta turvautua esimerkkisanoihin, joihin sitten epävarmaa tapausta verrataan. Valitsemme esimerkki- sanoiksi sellaisia, joissa on vaihtelu kk ~ k — kaikki osaavat ne korvakuulolta sanoa oikein. Jos siis esimerkkisanassa on jossakin muodossa kky sitä vastaa vertailusanassa nk eli vahva aste, yhtä A::ta eli heikkoa astetta taas vastaa ng. 32
Vokaaliloppuiset nominit: esimerkkisana kukka — kukan — kukkansa vertailusana kenkä — kengän — kenkänsä Kons.-loppuiset nominit: esimerkkisana rikas — rikkaan — rikasta vertailusana kangas — kankaan — kangasta Tavalliset verbit: esimerkkisana keikkua — keikun — keikkuu vertailusana penkoa — pengon — penkoo -te-loppuiset verbit: esimerkkisana pakata — pakkaan — pakkasin — pakannut vertailusana lingota — linkoan — linkosin — lingonnut -ton-, -/öw-loppuiset adjektiivit: esimerkkisana lakiton (lakki) vertailusana hengetön (henki) -//^-loppuiset adjektiivit: esimerkkisana kukkainen vertailusana aurinkoinen Kirjakielessä t:n heikko vastine on d, mutta itämurteissa kato (mato : maon). Itäsuomalaisilla on joskus vaikeuksia tietää, mihin tuon heille olemattoman äänteen sijoittaisi. Missään tapauksessa sitä ei saa korvata t:llä. Kuulostaa vain vähän huolimattomalta kielenkäytöltä sanoa kaheksan; kahteksan taas vaikuttaa erittäin alkeelliselta. Kirjoituksessa ei t:n heikkoa vastinetta tietenkään saa jättää pois. Edellä mainitut csimerkkisanat auttavat paljon tässäkin: mato “ madon, puhdas — puhtaan, lähteä — lähden — lähtee, pudota — putoan — putosin — pudonnut, koditon (koti). Ikävä kyllä t ~ d -vaihtelussa on paljon sellaisia sanoja, joissa vastaavaa vahva-asteista muotoa ei ole lainkaan, joten esimerkkisanat eivät yksin auta sitä, jolle / ~ d -vaihtelu tuottaa vaikeuksia, esim. kahdeksan, yhdeksän. Parasta on itse kunkin kirjoittaa vihkoon luettelo sanoista, joissa on tehnyt virheen. Lounaissuomalaiselle tuottaa usein vaikeuksia pitkän vokaalin merkitseminen kauempana sanassa. Seuraavien sanatyyppien tunteminen auttanee joissakin tapauksissa: I. Jos sanan tai johdoksen kantasanan nominatiivi on e-loppuinen, on vartalossa (paitsi partitiivissa) pitkä vokaali, esim. sade, sateen, sateessa, sateeton. Sen mukaan myös: puolue, puolueen, puolueeton, puolueettomuus (ei puoluettomuus) tiede, tieteen, tieteellisesti (ei maantietellisesti) Mutta: paikka, paikan, paikkansapitävyys (ei paikkaansapitävyys)
II. Suomessa on kolme tyyppiä s-loppuisia nomineja: a) varis, variksen, variksien b) kauneus, kauneuden, kauneuksien c) kaunis, kauniin, kauniiden Jos sanan monikon genetiivissä ei ole ks:ää, on taivutusmuodoissa (paitsi partitiivissa) ja johdoksissa pitkä vokaali, esim. tehokas, tehokkaan, tehokkaiden, tehokkaasti (ei tehokkasti) III. Erillisistä pikkusanoista lienee parasta tehdä luettelo ja yrittää selvittää itselleen sanan johto muistin vahvistamiseksi, esim. lisäksi = lisä + translatiivi (ei lisääksi, jolloin translatiivin pääte on liitetty partitiiviin) sinänsä on ,^-sanan essiivi + poss.-suffiksi (ei sinäänsä) siihen on tt-sanan illatiivi, vrt. maahan (ei siiheen) 31 Vierasperäisten sanojen kirjoittaminen Mikään kieli ei tule toimeen sillä sana-aineksella, mikä siinä joskus aikojen alussa on ollut. Yhtä mittaa keksitään uutta, esineitä ja käsitteitä, jotka vaativat omat nimityksensä. Sodan jälkeen olemme esim. saaneet tutkan ja television, nationin ja muovin. Osa näistä uusista sanoista on saatu kielen entisestä sana-aineksesta (happi, vety, tutka, muovi), osalle (nailon, radio, televisio) on nimitys lainattu muista kielistä. Tällaisia sanoja kutsutaan lainasanoiksi. Niitä on kielessämme varsin vanhojakin. Esimerkiksi sana mesi, on noin 4500 vuotta sitten lainattu indoeurooppalaisesta kantakielestä, sana äiti parituhatta vuotta sitten gootinkielestä. Nämä ikivanhat lainat ovat niin kieleemme juurtuneet, ettei niitä kukaan kielen historiaan perehtymätön lainasanoiksi edes tunne. Myös uusissa lainoissa on paljon sellaisia, joita jokainen suomalainen tarvitsee ja joiden sen vuoksi täytyy olla kieleen hyvin sopeutuvia. Ellei niin ole ollut, on sellaisen paikalle ollut pakko keksiä suomalaisempi sana. Siten esimerkiksi tele/uunista, joka ei oikein luontunut suomalaisen suuhun, tehtiin puhelin. Kielen äännejärjestelmään sopeutuvia lainasanoja taas ovat esim. poliisi, televisio, nailon. Ne ovat ns. yleislainoja. 34
Yleislainojen lisäksi kieli tarvitsee melkoisessa määrin sellaista sana-ainesta, jonka käyttäjäpiiri ei ole kovin laaja. Tarvitsemme esim. fysiikan tai psykologian erikoissanastoa. Nämä ns. erikoislaina t ovat usein peräisin kreikasta tai latinasta, mutta ovat tulleet meille ruotsin kielen kautta, ja siksi niiden ääntämisessä ja kirjoitustavassa on paljon horjuvuutta. Esimerkkinä tästä voisi mainita esim. kieliopillisen termin konjunktio, joka 40 vuoden takaisissa kieliopeissa on muodossa konjunktsiooni, mutta jonka vanhempi polvi vielä silloin äänsi konjungsuuni ruotsin mukaan. Nykyisin nämä vierasperäiset sanat pyritään ääntämään niin kuin ne kirjoitetaan. Kirjoituksessa taas noudatetaan seuraavia sääntöjä: 32 Vokaalien pituuden merkitseminen 1. Ensimmäisessä tavussa pitkä vokaali merkitään kahdella vokaalimerkillä, esim. krooninen, looginen, traaginen, kaaos, graafinen. 2. Seuraavissa tavuissa merkitään kaksi vokaalimerkkiä suomalaisen konsonantin edessä, esim. sosiaalinen hygieeninen moraalinen parafiini reaalikoe ideaalinen safiiri relatiivinen 3. Lyhyeksi merkitään vokaali b:n, d:n, g:n ja f:n edellä viimeistä edellisessä tavussa tai suomalaisen päätteen edellä, esim. ameba synagoga alibi intrigi etydi hieroglyfi balladi etnografi juridinen seismografi teologi katastrofi strateginen kalifi astrologi teosofi Mutta: paraabeli, kateederi, makaaberi. (Tavu ei ole viimeistä edellinen.) 4. Yksi o on päätteissä -omi(nen), -oni(nen), -oli(nen), -ori(nen), -ovi esim. alkovi gramofoni agronomi ironinen 35
atomi lakoninen ekonomi elektroni velodromi meteori alkoholi diktatorinen symboli allegorinen 5. Neli- ja useampitavuisissa za-loppuisissa sanoissa merkitään vokaali lyhyenä kolmannessa tavussa lopusta lukien, esim. Italia, Mongolia, Australia, Jugoslavia, Polynesia, araukaria. 6. tio- ja «o-loppuisissa latinalaisperäisissä sanoissa merkitään päätteen edellä oleva vokaali pitkäksi, paitsi jos siinä on i, esim. promootio, obligaatio, konjugaatio, reformaatio, sensaatio, inflaatio, mutta oppositio, inkvisitio, traditio, kompositio, televisio. 7. Huom! miljardi, bulevardi, kokardi. Huomatkaa vokaalien pituuden vaihtelu seuraavissa sanoissa: fyysikko — fysiikka kriitikko — kritiikki traaginen — tragiikka poliitikko, poliittinen — politiikka Skandinavia — skandinaavi 33 Konsonanttien merkitseminen vierasperäisissä sanoissa Ruotsin kielen vaikutuksesta on suomessakin k, p, t ja s alettu ääntää kahdentuneena eräissä tapauksissa. Nykyään noudatetaan sekä kirjoituksessa että puheessa seuraavia sääntöjä: 1. Geminaatta kk, pp, tt ja ss merkitään vain suomen kielen lisätyn i:n ja suomalaisen johtopäätteen edellä, muuten on yksinäiskonsonantti. monarkki monarkia dosentti dosentuuri monumentti monumentaalinen romanttinen romantiikka parlamentti parlamentaarinen trooppinen tropiikki temperamentti, temperamenttinen komparatiivi 36
finanssi intelligenssi imperfekti arkeologia 2. Pitkän vokaalin jälkeen on vain s, esim. analyysi, tuberkuloosi. 3. Edellisistä säännöistä poiketen on geminaatta muutamissa melkein yleislainoiksi muuttuneissa sanoissa, esim. kulttuuri, senaattori, inkvisiittori, temppeli. Ruotsin kielessä on joukko alun perin ranskasta lainattuja tai ranskan kielen mukaisesti muodostettuja sanoja, joiden loppuna on -erä, esim. ciiera, evakuera, filosofera. Nämä lainattiin suomeen aluksi -tfmzta-loppuisina, esim. Jilosofeerata. Nyttemmin käytetään tämän muukalaistuntuisen lopun sijasta -on/a-päätettä, esim .filosofoida, evakuoida (josta evakko), moralisoida, ratifioida. Vain jos sanan kanta on yksitavuinen, käytetään suomessakin -iirato-loppua, esim. siteerata, poseerata. 35 Päätteiden merkitseminen vieraisiin nimiin Monissa vieraissa kielissä, mutta varsinkin ranskassa on sanojen lopussa kirjaimia, joita ei enää äännetä. Jos tällainen sana sattuu olemaan erisnimi, voimme joutua käyttämään sitä suomalaisessa tekstissä ja liittämään siihen päätteitä. Pääte tulee nimeen aina ääntämisen mukaan. Muuten noudatetaan päätteiden liittämisessä seuraavia sääntöjä: 1. Jos nimi loppuu konsonanttiin, mutta se äännetään vokaaliloppuisena, käytetään heittomerkkiä. Esim. Bordeaux'ssä, BardoVn, Calais'hen, MusseVllä bordoo bardoo kalee mysee Huom! Heittomerkkiä voi joskus käyttää muutenkin osoittamaan nominatiivimuotoa, jos sen suhteen muuten syntyisi epäselvyyttä, esim. LotVn (nom. Loti, vrt. Loot, Lootin), ClementVn (nom. Clementi, vrt. Clement, elementin). 2. Jos nimi loppuu vokaaliin, jota ei äännetä, liitetään pääte siihen välittömästi, esim. Shakespearen, Voltairen, Marseillekin. — Samoin: Rousseauhon Seikspiö voltäär marsei rusoo 34 -eerata, -oida 37
3. Jos nimi loppuu konsonanttiin, joka ei äänny, mutta nimi kuitenkin äännetään konsonanttiloppuisena, lisätään i yhdysvokaaliksi, kuten muutenkin konsonanttiloppuisissa nimissä (Runebergin), esim. Maupassantille, Gilbertin, Cannesissa mopasa^ille iilbäärin kännissä Huom! Englannin w ja ranskan nasaali n käsitetään näissä tapauksissa konsonanteiksi, esim. Shau?n (vrt. kohta 1), Baudouinin (vrt. kohta 3). Huom! Maanosien nimet ovat Eurooppa, Afrikka, Amerikka, Aasia, Australia. Hallitsijain nimet kirjoitetaan suomalaisittain, esim. Elisabet, Jaakko, Kustaa Aadolf, Ludvig, Vilhelm (ei Elizabeth, James, Gustav Adolf, Wilhelm). 36 Vanhojen kreikan- ja latinankielisten nimien taivutus Vanhat kreikkalaiset ja latinalaiset nimet päättyvät usein srään. Koska suomessa on kolmea tyyppiä s-loppuisia sanoja, on joskus vaikea tietää, minkä ryhmän sanojen mukaan näitä vieraita nimiä taivuttaisi. I. Yksitavuiset nimet taipuvat kuin Klaus — Klaun, esim. Zeus “ Z*un. II. os-ja us-loppuiset nimet taipuvat kuin kaulus — kauluksen, esim. Augustus — Augustuksen Homeros — Homeroksen Pompeius — Pompeiuksen Ptolemaios — Ptolemaioksen Horatius — Horatiuksen Herakleitos — Herakleitoksen Catullus — Catulluksen Rhodos — Rhodoksen III. Muut s-loppuiset nimet taipuvat kuin kirves — kirveen, esim. Feidias — Feidiaan, Sokrates — Sokrateen, Artemis — Artemiin. 37 Lyhenteet Lyhennettyjä sanoja näkee paljon sanomalehdissä, varsinkin ilmoitusosastossa, puhelinluettelossa ym. Yleisluonteisissa artikke- 38
leissa, kuvauksissa ja esim. kouluaineissa on lyhenteitä syytä käyttää harkiten. Lyhenteitä on kahdenlaisia: tilapäislyhenteet ja sovinnai s lyhenteet. Lyhenteitä käytettäessä on otettava huomioon seuraavaa: 1. Ellei lyhenteellä voiteta kuin pari kolme kirjainta, sitä ei ole syytä käyttää, esim. verbi (ei verb.). 2. Sana on katkaistava konsonantin jälkeen, kun vokaali seuraisi, esim. subst. (ei sub.), vanh. (= vanhempi), kapt. (= kapteeni), prof. (= professori). 3. Lyhenteen loppuun pannaan piste. 4. Jos yhdyssanan alkuosa lyhennetään, on käytetty osien välissä yhdysviivaa, esim. kansak.-op., evAuutn., palovak.-yhtevAut., kr.-kat. Viime aikoina on yhdysmerkki alettu jättää näistä pois, esim. adj.attr., dipl.ins. (Huom! Ei sananväliä). 5. Jos sana muuten lyhennetään keskeltä, voidaan kaksoispisteellä merkitä kohta, josta kirjaimia puuttuu, esim. n:o, p:nä. Tämäkin on jäämässä pois käytännöstä, esim. pnä, tri (tohtori), rva (rouva), kno (kartano). 6. Kaksoispistettä on sen sijaan aina käytettävä, kun lyhenteeseen liitetään pääte, esim. Hakulinen voitti 50 km:n hiihdon, JOO m:n juoksu, SAK: lainen. Joillakin sanoilla on vakiintuneet lyhennysmerkkinsä. Lyhenteiden jäljessä ei käytetä pistettä, 1. jos lyhenne tarkoittaa mittayksikköä, esim. 38 Tilapäislyhenteet 39 Sovinnaislyhenteet m m = metri cm = senttimetri hv — hevosvoima 1 = litra mm = millimetri ml = millilitra kg — kilogramma g = gramma km = kilometri kk = kuukausi min = minuutti s = sekunti 39
2. jos lyhenne tarkoittaa rahayksikköä, esim. mk, fr, kr, p = penni. 3. isokirjaimisissa seurojen, liikkeiden tai yhdistysten nimien lyhenteissä, esim. YL (Ylioppilaskunnan Laulajat), SAK. Muissa tapauksissa on näidenkin lyhenteiden jäljessä piste, esim. mm. = muun muassa, 1. = eli, kk. = kirkonkylä, kansakoulu. 40 Tavallisimpien sovinnaislyhenteidcn luettelo: huom. = huomautus po. = puheena oleva, huom! = huomaa pitää olla jne. = ja niin edelleen s. = syntynyt, sivu eKr. = ennen Kristusta SO. = se on jKr. = jälkeen Kristuksen srk. = seurakunta ks. = katso t. == tai I. = eli tms. = tai muuta sellaista lk. = luokka ts. = toisin sanoen mm. = muun muassa V. = vuonna, vuosina n. = noin va. = väliaikainen ns. = niin sanottu vrt. = vertaa OS. = osoite vt. = virkaa toimittava -o.s. = omaa sukua ym. ynnä muuta oy. = osakeyhtiö yms. ynnä muuta sellaista Jos lyhenne on lauseen lopussa, ei kahta pistettä käytetä, esim. Sieltä saa ostaa vaikka mitä: kangasta, posliinia, ruokaa jne. 41 Eräitä kansainvälisiä lyhenteitä c/o = carc of merkitään kirjekuoreen sen henkilön nimen eteen, jonka luona kirjeen saaja asuu, esim. Miss Aili Nieminen c/o Mrs. John Smith Exp. = lähettäjän nimen edessä kirjeen kuoressa S/S = steam ship — höyrylaiva A.D. = Anno Domini — (Herran) vuonna PS = post scriptum — jälkikirjoitus etc. = jne. 40
42 Sanoja, joiden oikeinkirjoituksessa saattaa esiintyä virheitä evankeliumi ensimmäinen maailma = maa + ilma viimeinen maamies = maanviljelijä erilainen, erillinen maanmies = saman maan asemesta kansalainen alinomaa, enää, mukaa mitali — metalli yksinomaan minuutti sekunti sekunnin hetimmiten peninkulma (= penin kuuluma) mieluummin sydämessä on vain yksi ”ämmä” kiinni, (kaikki) tyynni, sydämellinen täynnä koettaa = yrittää (kantasana koe) wVlä koittaa, esim. päivä koittaa (koi) siellä, täällä kuulemma = kuulen + ma (oik. adessiivin pääte) enintään, vähintään sairaalloinen ristiäiset kivulloinen tuliaiset vaivalloinen greippi päällikkö jogurtti päällys tiikki päällystää traktori hitusen, hiukkasen (kantana subst.) vähäisen (kantana adj.) Lähi-itä, Kaukoitä afroamerikkalainen 41
Pää- ja sivulauseet, välimerkit
43 Päälauseet ja sivulauseet Virke on ajatuksen kielellinen ilmaus. Virkkeessä on yksi tai useampia lauseita, ts. niin monta lausetta, kuin virkkeessä on predikaatteja. Virkkeen loppuun tulee piste, kysymysmerkki tai huutomerkki. Virkkeen lauseet voivat olla joko päälauseita tai sivulauseita. Jokaisessa virkkeessä täytyy olla ainakin yksi päälause. Pää- ja sivulauseiden tunteminen on, paitsi ainekirjoituksen, myös vieraiden kielten sanajärjestyksen kannalta tärkeää. Tarkastelkaamme seuraavaa virkettä: Näin pred. (+ subj.) ikkunasta adv:li sen. obj. Tämän osaatte jäsentää. Nyt voimme ^n-sanan paikalle panna kokonaisen lauseen: Näin ikkunasta, että hän lähti. Tätä i/tä-lausetta me voimme kysyä samoin kuin sen-sanaa. ”Mitä näin?” Vastaus: Näin (sen), että hän lähti. Se on kokonaisuudessaan objektina päälauseessa: Näin ikkunasta — — Sivulause on sellainen lause, jota voidaan kysyä samoin kuin jotakin lauseenjäsentä. Tarkastelkaa seuraavia virkkeitä: Silloin adv:li .S Kun sivulause äiti subj. o lapsi adv: Iina pelästyi. pred. cn kaatui, äiti subj. pelästyi. pred. Se subj. Oli pred. oli pred. hauskaa, pred:vi hauskaa. pred:vi O m että | sivulause tulit. J subjektina Se adj.-attr. Nuori adj.-attr. nuori adj.-attr. nainen, subj. 44
nainen subj. joka on pred. tuli sivulause sisareni. pred:vi $> meitä attr:na vastaan, on pred. sisareni. pred:vi 44 Sivulause on siis sellainen lause, joka kokonaisuudessaan on toisessa lauseessa lauseenjäsenenä. Se voi olla toisessa lauseessa adverbiaalina, subjektina, objektina tai attribuuttina. Lause, jolla toista lausetta kysytään, on alistava 1. hallitseva lause, vastaukseksi saatu lause on alisteinen lause. Alistava lause voi olla joko päälause tai sivulause. Lauseet voivat myös suhteessa toisiinsa olla rinnasteisia. Lauseiden rinnastus- ja alistussuhteita voidaan merkitä myös kaavamaisesti viivoilla, joista jokainen tarkoittaa yhtä lausetta. Lähdin toimestani vähän aikaisemmin ja kävelin kouluun. Kävelin kouluun, koska ilma oli kaunis. Kävelin kouluun, koska ilma oli kaunis ja minulla oli hyvää aikaa. Kun olin matkalla kouluun, näin, että auto ja raitiovaunu olivat ajaneet yhteen. Päätin, että kävelen kouluun, koska ilma oli kaunis. Tehtävä Piirtäkää samanlaiset kaavat seuraavista virkkeistä: Olin tuskin sunnuntaiaamuna avannut silmäni, kun puhelin soi. Juoksin vastaamaan pj- pi. t pl. sl. pl. t pl pl. -— I sl. Tsi. T sl. 45
ja kuulin ystäväni pirteän äänen. Hän tahtoi minua reippaalle lenkille, koska pilvien raosta pilkotti aurinko, joka koko viikon oli pysytellyt näkymättömissä. Minä yritin estellä ja selitin, että minulla oli paljon läksyjä ja että aamukahvinikin oli vielä juomatta. Este- lyni eivät kuitenkaan tehonneet ystävääni, joka saattaa olla harmillisen itsepäinen, ja pian marssimme ulos kaupungista. 45 Sivulauseet voidaan myös alkusanan mukaan jakaa kolmeen ryhmään. I. Relatiiviset sivulauseet, jotka alkavat a) relatiivipronominilla. Esim. Asuimme huvilassa, jonka tuolla näet. b) relatiivisella adverbilla tai pronominaalilla, esim. jonne, minne, joten, jolloin, jollainen. Esim. Kaupunki, jonne muutamme, on pieni. Aikana, jolloin on paljon työttömyyttä, ei pitäisi sanoa noin. Näillä ei virkettä pidä aloittaa. Huomaa erikoisesti sana joten, esim. Olen ollut sairaana, joten olen jäänyt jälkeen. II. Alistuskonjunktiolla alkavat sivulauseet, esim. Näin ikkunasta, että hän lähti. Alistuskonjunktioita ovat: että, jotta, koska, kun, kunnes, jos, vaikka, kuin, ellen, ellet jne., jollen, jollet, jne. III. Epäsuorat kysymyslauseet, jotka alkavat a) kysyvällä pronominilla, esim. En tiedä, kuka hän on. b) ko-, Aö-liitteellä, esim. En tiedä, onko hän sairas. c) kysyvällä adverbilla tai pronominaalilla, esim. minne, miten, milloin, millainen. Esim. En tiedä, minne hän meni. Epäsuoran kysymyslauseen jälkeen ei tule kysymysmerkkiä. Rinnastuskonjunktio voi yhdistää kahta sivulausetta. Siiloin jää usein jälkimmäistä sivulausetta alkava alistuskonjunktio pois. Esim. 1. Kun aurinko alkaa paistaa lämpimästi ja kun jääpuikot pitenevät räystäissä, alamme suunnitella kesämatkoja. 2. Kun aurinko alkaa paistaa lämpimästi ja jääpuikot pitenevät räystäissä, alamme suunnitella kesämatkoja. Rinnastuskonjunktioita ovat: ja, sekä, sekä — että, -kä, eli, tai, joko — tai, vai, mutta, vaan, sillä. 46
46 Harjoituksia Kopioikaa tehtävä vihkoonne. Ottakaa sini punakynä ja alleviivatkaa päälauseet punaisella ja sivulauseet sinisellä. Kirjoittakaa rivin yläpuolelle sivulauseen alkuun, mikä sivulause on kysymyksessä. Pää - ja sivulauseen rajalle tulee aina pilkku. 1. Tiedätkö mikä oli meidän perheen mielestä hauskinta viime kesänä se oli tietysti uusi perämoottori jonka isä eräänä lauantaina toi tullessaan kaupungista heti molemmat veljeni jotka ovat moot- torihulluja alkoivat purkaa sitä laatikosta kun he olivat sen tehneet ja hyvin kiireesti hotkaisseet päivällisen he lähtivät asentamaan sitä veneeseen vaikka ilta oli jo melko myöhäinen aamulla herätessäni veljeni olivat jo rannassa veneen kimpussa sillä myös isän piti ennen lähtöään saada kokeilla uutta moottoria kun kaikki oli valmista ja me istuimme veneessä olin minäkin kovin tyytyväinen enkä nyt tiedä hauskempaa kuin moottoriretket kauas selkäsaarille kun aurinko helottaa liian kuumasti kotipihalla päivällispöydässä aina keskustelemme minne seuraavana päivänä tekisimme retken. 2. Kun pääsiäisaamuna ilma näytti kauniilta mc päätimme ajaa mummon luo Heinolaan kun lähdimme emme edes tienneet oliko mummo kotona matkalla totesimme että monet muutkin olivat huomanneet ilman kauneuden ajoimme hitaasti sillä lehdissä oli varoitettu liian kovasta ajosta pääsiäistungoksessa mutta paljon oli sellaisia autoilijoita jotka eivät välittäneet määräyksestä vaan lähtivät ohittamaan vaikka vastaan tulevia autoja oli jonossa ihmettelimme minne noilla ihmisillä oli sellainen kiire hyvin me kuitenkin saavuimme perille mummo tarjosi meille mainion aterian jonka jälkeen lähdimme kävelemään ja kiipesimme näköala torni in mistä näkee kauas etelään pitkin mahtavaa Kymijokea. 3. Kun aurinko on sulattanut lumen talomme seinustalta johon viime syksynä istutin tulppaanin sipuleita huomaan että pari vihreätä lehteä on nousemassa mustasta mullasta mietin ovatko ne tulppaanin vai helmihyasintin ituja en muista tarkkaan mihin kohtaan ne syksyllä istutin päättelen että suurin verso ei varmaan ole helmi- hyasintti jonka kukkakin on aika pieni Liisa istutti viime syksynä piha-aidan viereen keltaisia narsisseja ja odottaa nyt innokkaasti nii47
den ilmestymistä muuten hän ei välitä puutarhanhoidosta eikä viitsi kitkeä sillä hän pelkää että hänen kätensä likaantuvat ja kengän menevät pahaksi. 47 I. Sivulause ei voi yhtaikaa kuulua lauseenjäsenenä kahteen lauseeseen. Väärin: Oikein: Tänään menemme kalaan, a) Tänään menemme kalaan, koska ilma on kaunis, ei koska ilma on kaunis. Meidän tarvitse ottaa sadetakkia. ei varmaan tarvitse ottaa mukaan sadetakkia. b) Tänään menemme kalaan. Koska ilma on kaunis, meidän ei tarvitse ottaa sadetakkia mukaan. A-kohdassa kalaanmenon syynä on ilman kauneus. B-kohdassa taas ilman kauneus on syynä siihen, ettei sadetakkeja tarvittu. 48 II. Hyvältä ei kuulosta, jos on perättäin useita toisilleen alistettuja samanlaisia sivulauseita. Väärin: Oikein: Ostin kaavat, joiden mukaan Ostin kaavat. Aion ommella aion ommella puvun, jonka niiden mukaan puvun, jonka panen ylleni vappuna. panen ylleni vappuna. Luulin, että hän oli sanonut Luulin hänen sanoneen sinulle, että minä en tule. sinulle, että minä en tule. 49 Pilkkusäännöt Meillä on aikaisemmin noudatettu melko tarkasti saksalaista pil- kutustapaa, mutta viime aikoina varsinkin eräät nuoren polven kirjailijat ovat luopuneet näistä koulussa opituista säännöistä. Onpa ilmestynyt romaaneja, joissa ei ole lainkaan käytetty pilkkuja. Virallisesti, esim. ylioppilasaineissa, vaaditaan kyllä yhä pilkkusääntöjen tuntemusta. Pilkuttamaton teksti on hankalaa lukea, se voi johtaa jopa suoranaisiin väärinkäsityksiinkin. 48
A-sääntö. Pilkku eri lauseiden välissä Pääsääntö: Eri lauseet erotetaan toisistaan pilkulla. Pää- ja sivulauseen rajalle tulee aina pilkku. Esim. Poika söi voileipää, ja tyttö joi kahvia. Poikkeus 1 Jos kahden päälauseen välissä on jokin konjunktioista ja, sekä, -kä, eli, tai, vai, (mutta, vaan,) ja näillä lauseilla lisäksi on yhteinen subjekti tai jokin muu lauseenjäsen tai konjunktio, ei pilkkua saa käyttää. Esim. Poika söi voileipää ja joi kahvia. Poika ei syönyt voileipää eikä juonut kahvia. Sää kylmenee, sillä tuuli kääntyy pohjoiseen ja taivas kirkastuu. Poikkeus 2 Jos kahden samanlaisen rinnasteisen sivulauseen välissä on jokin konjunktioista ja, sekä, -kä, eli, tai, vai, (mutta, vaan,) ei niiden väliin tule pilkkua. Esim. Kun aurinko paistaa lämpimästi ja kun jääpuikot pitenevät räystäissä, alamme suunnitella kesämatkoja. Kun aurinko paistaa lämpimästi ja jääpuikot pitenevät räystäissä, alamme suunnitella kesämatkoja. Poikkeus 3 Hyvin lyhyiden lauseiden välistä saa pilkun jättää pois. Esim. Poika leikkijä koira hyppeli hänen ympärillään. Huomautus 1 Poikkeuksissa 1 ja 2 konjunktiot mutta ja vaan ovat suluissa. Niiden edestä saa pilkun jättää pois, mutta pilkun käyttökin hyväksytään, esim. He olivat kääntäneet saksan tehtävän (,) mutta eivät olleet hakeneet outoja sanoja. Huomautus 2 Pilkku jätetään pois kahden konjunktion väliltä, esim. Tapaus oli ikävä, mutta koska poika oli ensikertalainen, ei syytettä nostettu. 49
Huomautus 3 Muut kuin finiittiset muodot eivät voi olla predikaatteina, eikä niitä siis eroteta muusta lauseyhteydestä pilkuilla, esim. Pojat juoksivat toisiaan tönien rantaa kohti. Huomattuaan auton lähestyvän hän hyppäsi tiepuoleen. Jos kuitenkin lauseenvastike on virkkeen keskellä tai lopussa, se voidaan osoittaa pilkuilla erilliseksi lisäksi, esim. En välittäisi, totuuden sanoakseni, koko matkasta tippaakaan. huomautus 4 Kuin-sanan eteen tulee pilkku vain, jos se aloittaa täydellisen lauseen, jossa on predikaatti. (Subjekti ei ole välttämätön). Pekka osasi lukea paremmin kuin Liisa. Hän kulki kuin unessa. Hän koetti olla, kuin ei olisi huomannut mitään. huomautus 5 Jos sivulause on päälauseen keskellä, sen molemmille puolille tulee pilkku. Se nuori nainen, joka tuli meitä vastaan, on sisareni. Kuvan jalkain juuressa oli ihminen, jota pastori ei ensin ollut huomannut, polvillaan maassa. Käyttäkää seuraavissa harjoituksissa jatkuvasti sinipunakynää pää- ja sivulauseiden alleviivaamiseen. Pankaa pisteet ja pilkut paikoilleen. Tehtävä Kun ilma viime päivinä on muuttunut kylmäksi minustakin alkaa tuntua että joulu jota me koko pimeän syksyn olemme odottaneet on tosiaankin lähellä todistukset saatuamme me jälleen huomaamme olemmeko lukeneet läksymme vai onko työmme jäänyt hataraksi Liisakin lukee tunniksi kerrallaan eikä osaa ajatella että koko kurssi on hallittava jos aikoo selviytyä hyvin kokeissa hän kopioi ennen tunnin alkua kotitehtävät vihkoonsa mutta ei tajua ettei niitä sillä tavoin voi oppia hän ihmettelee miksi hän aina unohtaa kaiken Pentti on tässä suhteessa viisaampi kuin Liisa sillä hän suorittaa tehtävänsä huolellisesti tietäen että kokeisiin tulee juuri samoja asioita kuin kotitehtävissä on ollut on huomattavasti halvempaa suorittaa kotitehtävät kuin ottaa kalliita yksityistunteja kesällä. 50
50 B-sääntö. Pilkku samanlaisten lauseenosien välissä Pilkkua käytetään erottamaan samanlaisia rinnakkaisia lauseenjäseniä toisistaan (esim. kahta subjektia, kahta objektia jne.). Jos kuitenkin niiden välissä on jokin konjunktioista ja, sekä, -kä, eli, tai, vai, (mutta, vaan,) sekä — että, joko — tai, pilkku jätetään pois. Esim. Näin Korkeasaaressa ketun, karhun, suden ja ilveksen sekä biisonin. Kyseessä ei ole laatu- (,) vaan aste-ero. Poikkeus Kahden adjektiiviattribuutin välistä pilkku jätetään pois, jos edellinen määrittää seuraavaa + substantiivia yhteisesti, mutta jos kahden adjektiiviattribuutin väliin voi ajatella ja-sanan, on siinä pilkun oltava, ellei ja-sanaa ole. Esim. Vilkkaat karjalaiset lapset. Se oli paha poliittinen virhe. Oli kaunis, lämmin päivä. Mikä ero on lauseilla: Hän kertoi toisenkin hyvän vitsin. Hän kertoi toisenkin, hyvän vitsin. 51 C-sääntö Jos appositioattribuutti on pääsanansa jäljessä, se erotetaan muusta lauseyhteydestä pilkulla. Helsinki, Suomen pääkaupunki, on meren rannalla. Ruotsin kuninkaalla Kustaa Vaasalla oli neljä poikaa. Kustaa Vaasalla, Ruotsin kuninkaalla, oli neljä poikaa. Neiti Liisa Jokinen Jokinen, Liisa, neiti 52 D-sääntö Puhuttelusanat, painolliset huudahdussanat ynnä kaikenlaiset erilliset lisäykset ja huomautukset erotetaan muusta lauseesta pilkulla. Ah, miten ihanaa! Voi meitä! Koettakaa, pojat, kerrankin lukea läksynne ajoissa. Anna minulle hyllystä jokin kirja, vaikkapa Kalevala. 53 Käyttäkää jatkuvasti sinipunakynää. Pankaa pilkut ja pisteet paikoilleen, korjatkaa yhdyssanat ja ison ja pienen alkukirjaimen käyttö. 51
Harjoitus 1 Toukokuussa on vappu Snellmanin päivä helatorstai ja helluntai jonakin niistä voivat ne kaupunkilaiset joilla on kesä mökki maalla lähteä sinne kylvämään mikäpä onkaan hauskempaa kuin sellainen keväinen retki kun kuokimme mustaa kosteaa multaa voimme samalla kuunnella lintujen kuoroja yksin laulu esityksiä olen koettanut arvata mahtaako laulu rastas tuo metsiemme paras laulaja jälleen tänä kesänä jatkaa viime vuotista konserttiaan läheisessä niemessä josta nyt kuuluu käen kukuntaa kun olemme kylväneet sekä porkkanat että punajuuret ja istuttaneet vielä muutaman kurkun taimenkin istahdamme lepäämään mutta pian nousemme jälleen jotakin puuhaamaan sillä kevät tuuli on vielä viileä eikä salli meidän laiskotella. Harjoitus 2 Ruotsin kuningas kustaa vaasa perusti helsingin meidän nykyisen pääkaupunkimme 400 vuotta sitten siihen aikaan oli vantaan joen suulla vain mitätön köyhä kalastaja kylä eikä se kaupungin nimen saatuaan siitä liioin paljon kasvanut silloin ulvilan nykyisen porin porvarit saivat määräyksen muuttaa helsinkiin mutta eivät tästä erikoisesti iloinneet he olivat hyvin vastahakoisia jättämään entiset asuin seutunsa eivätkä viihtyneet uudessa paikassa missä heillä ei aluksi ollut edes kunnon asuntoja ja missä mahdollisuudet heidän entisen elin keinonsa harjoittamiseen olivat pienet vasta kun sekä hallitus että yliopisto 1800 luvun alussa silloinkin hallitsijan mahti käskyllä siirrettiin helsinkiin kaupunki alkoi kasvaa ja oli pian suurempi kuin entinen pääkaupunki. Harjoitus 3 Pilkuttakaa seuraava. Perustelkaa pilkutus. Maaliskuun aurinko paistaa. Varpuset ovat jo kauan tiuKuneet ja talitiaiset lienevät nyt vilkkaimmillaan odotellessaan kevättä. Mutta varpunen talitintti ja punatulkku nuo talviemme melkein ainoat pikkulinnut eivät enää yksin vallitse puistojamme ja metsiämme vaan ovat jo saaneet seurakseen etelän matkailijoita. Kierrellessäni Hel- 52
singin ympäristön metsissä viime sunnuntaina saatoin todeta sekä kiurun että viherpeipon palanneen ja lienee joitakin koreita pulmusia ja kottaraisiakin jo nähty. Viherpeipot ovat kaikkein karaistuneimpia pikkulintujamme ja ne ovatkin ensimmäisiä Etelä-Suomen muuttolintuja. Urpiaiset Lapin asukkaat ovat myös jo alkaneet hitaan vaelluksensa kohti pesimäseutujaan ja kiertelevät nyt Etelä-Suomessa matkallaan sinne. Poikkeuksellisen lämmin helmi-maaliskuun vaihde aiheutti siis ensimmäisen pienen mutta selvän lintujenmuuton. Samoihin aikoihin kaartelivat kaupungin yllä ensimmäiset harmaa- lokit jotka välillä ovat olleet poissa satamista mutta jotka nyt ovat saapuneet takaisin seurassaan isolokkeja. Isolokki joka on Jäämeren asukas ja joka on täällä vain kauttakulkumatkalla on helposti tunnettavissa vaaleasta olemuksestaan. Niinpä vähitellen alkavat palata kaikki metsiemme rantojeinme ja vesiemme iloiset puuhakkaat asujat. Pian on metsä ääniä täynnä ja me saatamme kuulla iloisen liverryksen tai sirityksen milloin pensaan juurelta nurmikosta milloin korkealta koivun latvasta. Ja metsässä laulaa laulurastas eikä malta lopettaa vaikka kesäillan hämärä peittää tienoot. Muita välimerkkejä 54 puolipiste Puolipistettä käytetään kahden lauseen tai lausejakson välissä. Se erottaa jyrkemmin kuin pilkku, mutta lievemmin kuin piste. Sen sijasta voi yleensä yhtä hyvin käyttää pistettä. Esim. 1600-luvtdla useimmat Suomen korkeimmista virkamiehistä, mm. Pietari Brahe, tulivat valtakunnan ruotsalaisesta osasta; lisäksi täällä oli joukko balttilaisia ja saksalaisia virkamiehiä. 53
55 Kaksoispiste Kaksoispistettä käytetään: I. suoraa esitystä edeltävän johtolauseen lopussa, esim. Kissa vastasi: ”Mielellänihän minä hiiren syön” II. kun seuraa selittävä luettelo, johtopäätös tms. eikä sitä ole edelliseen liittämässä sellainen sana kuin siis, esim,, kuten. Esim. Ostimme, mitä uskoimme tarvitsevamme: hyvät jalkineet, makuupussin, kompassin ja karttoja. Milloin laiska työn tekee: kesällä ei kerkiä, talvella ei tarkene. III. lyhenteissä sanan sisällä, esim. n:o (= numero). Tavallisimmin kuitenkin nykyään kaksoispiste jää pois: hra, rva, nti, klo, Hki. IV. liittämässä päätettä lyhenteeseen tai merkkiin, esim. mk:aan, OY:hyn, 3:een, §:ssä, SO K: lainen. V. eräissä tapauksissa erottamassa kahdenlaisia yksiköitä merkitseviä numeroita, esim. hinta 12:50 (tai 12,50), 1 Moos. 2:5—8. SC Ajatusviiva Ajatusviivaa käytetään: I. osoittamaan, että seuraa jotakin odottamatonta tai että lause katkeaa, esim. Vuoret vapisevat ja syntyy — hiiri. Jokohan minä — ? II. sulkumerkkien tapaan erottamaan lauseeseen irralliscsti liittyvää huomautusta tms., esim. Silloin huomasin — ja se minua eniten hätkähdytti — auton seisovan sammutetuin valoin pensaikon takana. III. lainausmerkkien sijasta vuorosanojen alussa. Ne aloitetaan tällöin eri riviltä. Esim. — Hyvää päivää, tervehti vieras. — Päivää, päivää, vastasi isäntä. — Mistä kaukaa sitä tullaan? IV. erottamaan raja-aikoja, -paikkoja tai -lukuja tarkoittavia sanoja tai merkkejä, esim. Helsingin—Tampereen rata, klo 9—11. Osat I—X. 17.-20. 9. 1967. Kirjoituksessa on tarkkaan erotettava toisistaan yhdysmerkki ja ajatusviiva, joista jälkimmäinen on edellistä huomattavasti pitempi. 54
57 Sulkumerkit Sulkumerkkejä eli sulkeita käytetään erottamaan selityksiä, viittauksia ja huomautuksia, jotka eivät välttämättä kuulu esitykseen, esim. Kolmikymmenvuotisessa sodassa (1618—1648) saksalaiset joutuivat kärsimään paljon. Ranskalainen upseeri Dreyfus (äännetään drefys) tuomittiin vakoilusta, vaikka hän oli syytön. 58 Heittomerkki Heittomerkkiä käytetään: I. runoissa loppuheiton osoituksena, esim. Täss' auroin, miekoin, miet- teAiY/ isämme sotivat. II. eräissä yhdyssanoissa, joissa edellisessä osassa esiintyy loppuheitto: jok'ainoa, jokaikinen. Tavallisimmin tällainen loppuheitto jätetään merkitsemättä: ettei, jottei, muttei, vaikkei, pienviljelijä, yhtäkkiä, yhtaikaa, häthätää. III. vieraita nimiä taivutettaessa silloin, kun nimi kirjoituksessa loppuu konsonanttiin, mutta ääntyy vokaaliloppuisena, esim. Bordeaux'ssa (Tarkemmin § 35.) IV. tavunrajan merkkinä astevaihtelutapauksissa, kun k:n kadon johdosta heikossa asteessa kolme vokaalia on joutunut rinnakkain, näistä kaksi samanlaista, esim. reititys, vaajalla, tiu'ut. Sen sijaan: maata (makaa), jaat (jakaa), koot (koko), reiän (reikä). 59 Lainausmerkit I. Lainausmerkkejä käytetään sitaattilainauksissa (ks. Suora esitys 60). Ajatuksia lainattaessa ne yleensä jätetään pois, esim. Ajattelin: kaikki on nyt lopussa. II. Sana tai käänne voidaan panna lainausmerkkeihin sen osoittamiseksi, ettei kirjoittaja halua antaa sille merkitystä, jossa sitä on käytetty, esim. Sitten tekijä esittää joitakin ”todisteita”. Lainausmerkkejä ei sen sijaan pidä käyttää vain siksi, että sana on harvinainen tai tyyliarvoltaan arkinen, esim. Asia "painettiin villaisella”. ”Purnaus” ei nyt auta. III. Ns. puolilainausmerkkejä käytetään toisten lainausmerkkien sisällä, esim. Sanoin hänelle: "Puhuit 'epäselvyyksistä'. Mitä sillä tarkoitit ?" 55
60 Suora ja epäsuora esitys Joskus joudumme kirjoituksessamme lainaamaan toisen henkilön sanoja. Lause, joka kertoo, kuka puhuu, kenen sanoja toistetaan, on nimeltään johtolause. Jos se, mitä toinen on sanonut tai kirjoittanut, toistetaan sitaattina, sanasta sanaan, niin kuin hän sen on esittänyt, on kysymyksessä suora esitys (oratio recta). Jos taas toisen puhetta tai kirjoitusta vain selostetaan, on kysymys epäsuorasta esityksestä (oratio obliqua). Suora esitys: Epäsuora esitys: Luonnontiedon opettaja sanoi meille: Luonnontiedon opettaja sanoi meille, "Ensi kesänä te keräätte 30 kasvia että ensi kesänä keräisimme 30 ja tuotte ne minulle syksyllä kasvia ja toisimme ne hänelle paperille kauniisti liimattuinasyksyllä paperille kauniisti liimattuina. Molemmissa esimerkeissä on ensin johtolause Luonnontiedon opettaja sanoi meille —Jos suorassa esityksessä johtolause on ensimmäisenä, on sen jälkeen kaksoispiste. Sitaatti alkaa isolla kirjaimella ja tulee lainausmerkkien sisään. Jos rivi loppuu siinä, missä johtolausekin, on kaksoispiste rivin lopussa ja alkulainausmerkki seuraavan rivin alussa. ”Ensi kesänä keräätte 30 kasvia”, sanoi luonnontiedonopettaja meille, "ja tuotte ne minulle syksyllä paperille kauniisti liimattuina.” "Ensi kesänä keräätte 30 kasvia ja tuotte ne minulle syksyllä paperille kauniisti liimattuina”, sanoi luonnontiedon opettaja meille. ”Oletko kuullut asiasta?” kysyin toveriltani. ”Älähän nyt!" hän huudahti. Ensimmäisen esimerkkivirkkeen johtolause on suoran esityksen keskellä, muissa virkkeissä vasta sen jälkeen. Tarkastelkaa välimerki- tystä. Huomaatte, että näissä tapauksissa kaksoispistettä e i käytetä. Ellei suoran esityksen lopussa ole kysymys- tai huutomerkkiä, pilkku erottaa johtolauseen suorasta esityksestä: kysymysmerkit ja huutomerkit tulevat lainausmerkkien sisäpuolelle, pilkut ulkopuolelle. Huomatkaa erikoisesti, että pilkun ja lainausmerkin on oltava vierekkäin, ei päällekkäin. 56
Äiti kysyi minulta: ”Ehditkö jo Äiti kysyi minulta, ehdinkö jo saunaan?” saunaan. (Ei: että ehdinkö jo saunaan.) Epäsuoran esityksen johtolause on yleensä ensimmäisenä. Epäsuora esitys alkaa usein että-sanalla, mutta kysymyslausetta ei sillä saa aloittaa; kysymyssana tai ko-, kö-liite riittää. Kysymysmerkki tulee virkkeen loppuun vain, jos johtolause on kysyvä, esim. Kysyikö äiti, ehdinkö jo saunaan? Epäsuorassa esityksessä ei käytetä kaksoispistettä eikä lainausmerkkejä. Johtolause ja epäsuora esitys erotetaan toisistaan vain pilkulla. 61 Suora esitys: Epäsuora esitys: Äiti huusi minulle saunalta: "Älä Äiti huusi minulle saunalta, etten unohda ottaa mukaan minun unohtaisi ottaa mukaan hänen kylpypyyhettä n i” kylpypyyhett ä ä n. Esko vakuutti: ” Minä kyllä Esko vakuutti, että hän kyllä tiedän, mitä teen ” tiesi, mitä teki. Kun vertaamme esimerkkivirkkeitä toisiinsa, voimme todeta, että jos haluaa muuttaa suoran esityksen epäsuoraksi, on tekstissä vaihdettava muutakin kuin välimerkit. Persoonapronominit ja verbin persoonamuodot sekä possessiivisuffiksit on vaihdettava niin, että virkkeestä tulee järkevä. Jos kirjoitan aineessani Esko sanoi, että minä kyllä tiedän mitä teen, sanon muuta kuin tarkoitan, väitän, että minä (= kirjoittaja) tiedän, mitä teen, ei Esko. 62 Suora esitys: Epäsuora esitys: Äiti kysyi meiltä: ”Oletteko jo Äiti kysyi meiltä, olimmeko jo lukeneet läksynne?” lukeneet läksymme. Opettaja sanoi meille: ”Lähtekää Opettaja sanoi meille, että luokasta.” lähtisimme luokasta. Verbinmuodoissa tapahtuu muutakin kuin persoonan vaihtuminen. Jos johtolause on menneessä ajassa, on epäsuorassa esityksessäkin yleensä mennyt aika. Suoran esityksen imperatiivia vastaa usein epäsuorassa esityksessä konditionaali. 57
63 Suora esitys: Nähdessään viime viikolla minun taluttavan rikkoutunutta pyörääni Liisa sanoi: " Tuo pyöräsi tänne meidän pihaan. Hae se sitten huomenna, kun sinulla on aikaa.” Epäsuora esitys: Nähdessään viime viikolla minun taluttavan rikkoutunutta pyörääni Liisa sanoi, että veisin pyöräni sinne heidän pihaansa ja hakisin sen sitten seuraavana päivän ä, kun minulla olisi aikaa. Myös ajan ja paikan ilmaukset on muutettava epäsuoraan esitykseen sopiviksi. 64 Muuttakaa seuraava suora esitys epäsuoraksi: Kun eräänä päivänä viime viikolla joimme iltateetä, ovikello soi. Menin avaamaan. Oven takana seisoi serkkuni. Hän kysyi: "Saako teille tulla näin myöhään? Olen juuri palannut Italian-matkaltani." Minä sanoin: "Tietysti olet tervetullut. Eilenkö palasit ulkomailta?" Hän vastasi: "Ei, tulin tänä aamuna, ja huomenna lähden maalle vanhempiani katsomaan. Onko äitisi kotona? Olen tuonut teille vähän tuliaisia. Äidillesi minulla on pieni keramiikkavati, ja sinulle olen ostanut käsin tehdyt sandaalit. Tästä toisesta sandaalista putosi solki, mutta toivottavasti tämän talon suutari voi kiinnittää siihen uuden." Minä sanoin: "Riisuhan nyt takki yltäsi ja tule juomaan teetä ja kertomaan meille matkastasi." Harjoituksia Käyttäkää jatkuvasti sinipunakynää pää-ja sivulauseitten alleviivaa- miseen. Lisätkää pisteet, pilkut ja yhdysmerkit, korjatkaa yhdyssanat ja sanat, jotka on kirjoitettava isolla alkukirjaimella. Kirjoittakaa kappaleen loppuun uudelleen, epäsuoraksi muutettuina, ne kohdat, joissa on suoraa esitystä: Harjoitus 1 Kun aurinko on sulattanut lumen puistoista ja alkaa suloisesti lämmittää kadulla kulkijoita ajatuksemme siirtyvät kesään ne helsinkiläiset jolla on kesämökki tai palsta maalla suuntaavat kulkunsa siemenkauppoihin asetunpa minäkin siellä olevaan pitkään jonoon joka etenee kovin hitaasti myyjät koettavat kyllä olla nopeita mutta eivät 58
voi mitään asiakkaille jotka miettivät oliko naapurin puutarhassa kasvavan kukan nimi unikko vai valmu koska hekin tahtoisivat yhtä kauniin kukka maan kuin naapurilla on minä päätän että ruusu papu phasiolus sukuun kuuluva köynnös kasvi saa ensi kesänä koristaa verannan edustaa tuoksu hernekin olisi kylvettävä viimeistään hela torstaina samoin 2 vuotinen unikko enkä toki saa unohtaa porkkana ja retiisi maatakaan. Tule meille mansikka aikana sanoi marja minulle että saat syödä puu tarha mansikoita niin paljon kuin haluat sillä meillä on niitä vaikka millä mitalla. Harjoitus 2 Vanha roomalainen tarina kertoo leijonasta eläinten kuninkaasta joka jo oli tullut niin vanhaksi ettei enää jaksanut käydä pyynti retkillä vaan makasi luolassaan ystävällisesti muristen se kutsui luolan editse juoksevia kauriita vuohia ja kettuja luokseen tervehtimään itseään mutta niiden tultua lähelle sieppasikin ne luolaansa ja raa- teli ne siellä kerran taas juoksenteli luolan edessä kettu joka kyllä näki leijonan mutta tiesi myös että leijona oli vanha ja raihnainen eläinten kuningas kutsui sitä sanoen tule tervehtimään vanhusta nuori kettu oli viisaampi kuin toiset eläimet se ei luottanut leijonan ystävällisyyteen eikä mennyt luolan lähelle koska se tiesi miten leijona oli ennen käyttäytynyt ja miten oli käynyt muiden liian luottavaisten eläinten kun leijona toisen kerran kysyi eikö se tulisi luolaan se vastasi jäljet pelottavat muinaisissa tarinoissa on usein syvää viisautta. Harjoitus 3 Kerran simonides kreikkalainen runoilija jonka nimi on kaikille klassillisia kieliä lukeneille tuttu oli palaamassa laivalla vähästä aasiasta kun merellä nousi ankara myrsky lähellä rantaa laiva ajautui karille ja vaappui milloin toiselle milloin toiselle kyljelleen silloin sekä matkustajat että meri miehet alkoivat kiireesti kerätä kokoon omaisuuttaan joka heille tuntui olevan tärkeämpi kuin kaikki muu monet lähtivät uimaan rantaa kohti mutta raskaine taakkoineen vajosivat syvyyteen toisten näin huolehtiessa omaisuudestaan simonides lähti rauhallisesti pyrkimään rantaan päin ja vihdoin sen saavuttikin joku 59
kysyi silloin häneltä ettekö te välitä rikkauksistanne kun jätitte kaiken omaisuutcnne laivaan simonides vastasi ylpeänä kaiken omani kannan mukanani hän tarkoitti sillä runoilijankykyjään jotka takasivat hänelle leivän ja joita hän ei voinut hukata mereen. Harjoitus 4 Joku vuosi sitten sir edmund hillary mount everestin valloittaja kävi helsingissä kertomassa suuresta seikkailustaan mount everest maailman korkein vuorenhuippu sijaitsee nepalissa tähän maahan joka on intian raja naapuri ei silloin ollut ainoatakaan maan tietä se on ihmeellisen kaunis rajun alkuvoimainen maa sir edmund vei esitelmässään kuulijansa nepalin pääkaupunkiin katmanduun missä retki kunta kokoontui ja missä se tapasi Serpakantajat nämä nepalilaiset miehet olivat korvaamattomaksi avuksi retki kunnalle sitten alkoi tämän englantilais nepalilaisen seurueen matka milloin ylös jyrkkiä rinteitä milloin alas laaksoihin joiden kukka loisto oli kuin eedenin puutarhan ihanuutta kunnes maisemat kävivät yhä karummiksi viimein kasvillisuus loppui kokonaan tuskinpa osaamme kuvitellakaan miten raskasta kiipeäminen oli kun ei enää ollut muuta kuin huikaiseva jäätikkö silmien edessä väliin lumi ja rae sateet piiskasivat yhä ylemmäs pyrkijöitä sir edmund jatkoi emme puhuneet paljonkaan itse huipulle päästyämme minä katselin ympärilläni majestee- tillisina kohoavia vuoren huippuja ja otin muutamia valo kuvia ten- sing meidän nepalilainen oppaamme otti esille englannin nepalin ja intian liput sitten onnittelimme toisiamme mutta olimme hyvin väsyneitä. Harjoitus 5 Kun englantilaiset 1800 luvun alussa olivat saaneet valmiiksi maailman ensimmäisen rauta tien manchcsterin ja liverpoolin välille ja kun tämä kumma laitos oli avattu liikenteelle ei ihmisten ihmetyksellä ollut rajoja tätä uutta keksintöä voitiin käyttää sekä matkustajien että tavaroiden kuljetukseen eivät säät vuoden ajat huonot tiet eivätkä syys sateet enää voineet estää matkustamista kaupunkilaiset saivat maalta karja talous ja puutarha tuotteita tuoreena ruoka pöydälleen ja saattoivat puolestaan lähettää tehtaissa valmistettuja tava- 60
roita maalle paljon nopeammin kuin ennen oli ollut mahdollista mutta kaikki ihmiset eivät suinkaan olleet ihastuneita tähän uuteen keksintöön vaan tunsivat suurta kauhua sitä kohtaan niinpä saksalainen pastori gossner sanoi saarnassaan minä varoitan teitä sanankuulijani lähestymästä höyryvaunua tuota helvetin lohikäärmettä teidän sielunne autuuden tähden baierin lääkintä hallituksen yli johtaja taas lausui valtion virka miehenä minun on suojeltava kansalaisia aivo taudilta jonka he voivat saada vinhasti kiitävää höyry vaunua katsellessaan minä vaadin että radan molemmin puolin on rakennettava tiivis lauta aita. 65 Oikeinkirjoitusoppiin liittyviä harjoituksia Ennen näitä harjoituksia on syytä kerrata kaikki oikeinkirjoitus- oppiin liittyvät ohjeet sekä välimerkkisäännöt. Parhaiten karsiutuvat virheet oppilaiden kirjoituksista, jos opettajalla on aikaa sanella näitä harjoituksia. Lukusanat on merkittävä numeroin. Suluissa olevista sanoista valitaan oikea. Kohdat, joissa on suoraa esitystä, on kirjoitettava myös epäsuorana. Alkupuolen harjoitukset ovat helppoja, viimeiset vaikeampia. 1. Ensimmäiset höyrylaivat Vaikka höyrykone oli keksitty kesti melko kauan ennen kuin höyryä ruvettiin käyttämään laivojen voiman lähteenä ensimmäisen höyry laivan joka puksutti fulda jokea pitkin rakensi papin niminen saksalainen se lienee ollut niin sanottu siipi ratas laiva mutta muuten emme tiedä millainen se oli kului melkeinpä sata vuotta kunnes skotlantilainen miller alkoi miettiä voisiko höyryn voimalla päästä vedessä eteen päin hänenkin laivansa keskellä oli kaksi suurta ratasta joita höyry kone pyöritti tietysti laivassa lisäksi oli purjeet jotta ei olisi jääty merelle jos koneet olisivat joutuneet epäkuntoon Kuitenkin vasta pohjois amerikkalaisen fultonin rakentama laiva G1
joka teki koe matkansa seitsemäntenä toista elokuuta hudson joella ja jossa oli rattaita pyörittämässä 20 hevosvoimainen kone alkoi varsinaisen höyry laiva liikenteen Purje ja höyry laivat kilpailivat sitten 30 vuotta siitä kumpi tyyppi olisi parempi kunnes keksittiin ruuvin muotoinen potkuri joka asennettiin laivan perään eikä sivuille eräs itävaltalainen ressel rakensi tällaisen laivan ja asensi siihen puusta tehdyn potkurin mutta teki sen niin heikon että siitä katkesi koe matkalla toinen puoli jolloin kaikkien ihmeeksi laiva lähti kulkemaan puolta nopeammin niin oli keksitty nykyisen mallinen potkuri jota käytetään sekä moottori että höyry-laivoissa 2. Schiller Kerronpa teille nyt suuresta saksalaisesta kirjailijasta friedrich von schillcristä joka syntyi kymmenentenä marraskuuta 1759 hänen syntymä ja koti kaupunkinsa oli etelä saksassa neckar joen varrella xvurttemberg nimisessä herttuakunnassa jonka (hallitsia ~ hallitsija) kari eugen oli ankara diktaattori Schiller määrättiin kolmetoista vuotiaana oppilaaksi herttuan perustamaan kouluun josta ei päässyt kotiin edes jouluksi ja pääsiäiseksi ja jonka rautaisessa kurissa oppilaista kasvoi intohimoisesti vapautta rakastavia nuorukaisia kun Schillerin ensimmäinen näytelmä rosvot oli esitetty herttua kunnan rajojen ulkopuolella ja saavuttanut siellä valtavan menestyksen ei Schiller enää ollut koulussa vaan toimi sotilas lääkärinä herttua ei ollut ihastunut alamaisensa kuuluisuudesta eikä ottanut häntä avosylin vastaan vaan pani hänet arestiin hänen saavuttuaan takaisin toimi paikkaansa. Vapaaksi päästyään Schiller lähti pakoon wurttembergistä ja (lahjotti ~ lahjoitti) myöhemmin saksan kansalle suuret historialliset näytelmänsä parhaat mitä saksaksi on kirjoitettu kuuluisin niistä lienee maria Stuart niminen tragedia, jonka aihe on englannin historiasta englantia hallitsi kuudennentoista vuosisadan loppu puolella henrik kahdeksannen tytär elisabet ensimmäinen sammumaton oli elisabetin viha kaunista maria Stuartia kohtaan jonka elisabet pelkäsi syöksevän hänet vallasta näytelmän lopussa elisabet kirjoittaa maria Stuartin kuolemantuomion. f>2
3. Teoderik Suuri (Siirrytäänpä ~ siirrytäämpä) nyt ajassa taakse päin kansain vaellusten ajan italiaan bysanttilais roomalainen keisari kunta oli melkeinpä hajonnut roomalaisista oli kolmesataa vuotinen diktatuuri tehnyt moraalittomia nautiskelijoita jotka eivät enää pystyneet puolustamaan maataan eivätkä suojelemaan hävitykseltä sen iki ihania taide aarteita silloin viidennellä vuosi sadalla jKr. (raaka, mon. nom.) itä gootit (vallottivat ~ valloittivat) länsi rooman teoderik suuri itä goottien kuningas (erotti ~ croitti) roomalaisten ylimys ja kauppias sukujen jäsenet johtavilta paikoilta ja asetti goot- teja heidän (siaansa ~ sijaansa) itse hän asettui asumaan ravennaan ja niin oli ravennalaisista yht äkkiä tullut pää kaupungin asukkaita joille goottilais soturit olivat joka päiväinen näky teoderikin aie muodostaa goottilais roomalainen keisari kunta ei onnistunut. 4. Turun linna Turun linna joka rakennettiin 1200 luvulla aura joen suulle on pohja alaltaan moni lokeroinen nelikulmio sen länsi ja itä päässä sijaitsevat 6 kerroksiset tornit kuuluivat jo vanhimpaan linnaan myöhemmin rakennettiin sivu (flygelit — flyygelit) ja eteläinen (kupoli — kupooli) kattoinen pyöreä torni juhana herttuan sittemmin juhana kolmannen aikana linnaa korjattiin ja laajennettiin. Kustaa vaasa (lahjotti — lahjoitti) juhanalle suomen herttua kunnaksi mutta vanhimmalle pojalleen eerik neljännelletoista hänen oli jätettävä valta istuimensa mielisairas kuningas oli hyvin (diktatorinen — diktatoorinen) ja hovi oli täynnä (intrigejä — intriigejä) (astrologit — astroloogit) olivat selittäneet eerikille että juhana vielä (pakottaisi — pakoittaisi) hänet luopumaan kruunusta vuoden verran ehti juhana kauniin puolalaisen puolisonsa kanssa asua turussa — ja (luulenpa — luulempa) voivani väittää että se oli linnan loisto aikaa — kun eerik vangitutti heidät ja aikoi luovuttaa katariina jagellonican hänen entiselle (hylätylle — hyljätylle) kosijalleen iivana julmalle mutta silloin ruotsin aateliset kukistivat eerik neljännentoista voi sanoa että se tapahtui (melkeinpä — melkeimpä) yhdennellätoista hetkellä juhana lähetti sitten eerikin vankina turun linnaan jonka pyöreän tornin 63
(raudotettujen — raudoitettujen) ikkunoiden takaa eerik neljännentoista kerrotaan katselleen aura joelle. Nyt on turun linna jo (kauan — kauvan) viettänyt hiljais eloa (enää — enään) sen saleissa eivät kaiu sotilaitten askeleet sivu (flygelien — flyygelien) kahdeksassa kymmenessä kolmessa huoneessa on nyt museo jonne on koottu huone kaluja Varsinais suomalaisista herras kartanoista. 5. Charles Lindbergh Jo 1600 luvulla ranskalainen besnier joka eli ludvig neljännentoista aikana alkoi suunnitella lento konetta mutta vasta kahdeksannentoista vuosisadalla päästiin kohoamaan maan kamarasta ilmaa keveämmillä ilma aluksilla joissa oli kaasua sisältävä pallo ja niin sanottu (lyh.) (gondoli — gondooli) tämä (systemi — systeemi) kuitenkin pian (hylättiin — hyljättiin) koska ilma pallot olivat vaikeasti ohjattavia. Vuonna 1898 pohjois amerikkalainen langley asensi höyry koneen (aerodromiinsa — aerodroominsa) kuten hän ilma alustaan nimitti nämä ensimmäiset lento koneet olivat yleensä yksi tai kaksi tasoisia (melkeinpä — melkeimpä) voi sanoa että tästä lähtien lento taidon kehitys oli ranskalais amerikkalaisen työn tulos (niinpä — niimpä) ei ollut ihmeellistä että charles lindberghkin lensi Spirit of St. Louis nimisellä koneellaan new yorkista pariisiin lindberghin (atlantin — atlannin) lento oli merkki tapaus lentämisen historiassa tämä 25 vuotias (atlantin — atlannin) (vallottaja — valloittaja) on itse kirjoittanut seuraavan niukka sanaisen selostuksen (vaivaloisesta — vaivalloisesta) matkastaan. Irtauduttuani kentältä lensin erään traktorin yli kahdentoista ja erään puhelin langan yli viidentoista metrin korkeudelta sitten kuristin moottorin kierros luvun tuhanneksi seitsemäksisadaksiviideksikym- meneksi kello 20.15 tuli pimeä vain jää vuoret loistivat (pelottavan — peloitta van) selvinä viimein alkoi sataa lunta ja se (pakotti — pakoitti) minut nousemaan yhä korkeammalle en tahtonut (tareta — tarjeta) liian ohuessa takissani sitä paitsi minua alkoi armottomasti nukuttaa mutta (koitin —koetin) (karkottaa — karkoittaa) väsymyksen loputtoman pitkän ajan kuluttua näin pienen kalastaja aluksen ja arvasin 64
lähestyväni lounais irlannin rannikkoa kun olin sivuuttanut (1. Cherbourg, akk.) aurinko jälleen laski ja aloin (erottaa — eroittaa) lontoon pariisin lento reitin varrelle sytytetyt valot pian risteilin eiffel tornin ympärillä ja näin selvästi (2. Le Bourget, akk.) pariisin lento kentän ja niin (liukua ind. imp.) (spiraali — spirali) kierteissä sitä kohti. (2. Le Bourget, iness.) oli tapahtua (skandali — skandaali) sillä innostunut yleisö joukko oli melkeinpä murskata lindberghin koneen lindberghin (suurenmoinen — suuremmoinen) lento oli aikansa valtavin (sensatio — sensaatio) ihmiset olivat jonkinlaisen (psykosin — psykoosin) vallassa eivätkä antaneet hänelle mitään rauhaa jopa hänen paitansakin ryöstettiin pesu laitoksesta muisto esineiksi. 1. Serbuur 2. lö buriee 6. Autojen historiaa Jos otamme huomioon (1. Cugnot, gen.) rakentaman höyry vaunun voimme sanoa auton historian ulottuvan aina 1700 luvulle asti mutta poltto moottorilla käyvät autot keksittiin vasta yhdeksännentoista vuosisadan lopulla vuonna 1908 oli helsingissä (esplanadin — espla- naadin) taksiasemalla 7 vuokra autoa. Saksalaiset ja ranskalaiset olivat aluksi innokkaimmat (auto- mobilien — automobiilien) kehittäjät ranskassa oli 1890 luvulla sata autoa mutta vuonna (lyh.) 1900 niitten luku oli noussut kahdeksaan tuhanteen kun niiden vauhti alkoi ylittää kahden jopa kolmen kymmenen kilometrin tunti nopeuden ja kun kanoja ja kissoja oli jäänyt niiden alle varsinkin vanhat ja keski ikäiset alkoivat suhtautua niihin (melkeinpä — melkeimpä) vihamielisesti lehtiin ilmestyi pitkiä (jeremiadeja — jeremiaadeja) autojen aiheuttamasta melusta ja ennustettiin että nämä vehkeet tekevät vielä monesta viattomasta sivullisesta (invalidin — invaliidin) yhdyttiin presidentti (2. Faure, gen.) mielipiteeseen kun hän (3. Grand Palais, illat.) järjestetyssä auto näyttelyssä sanoi nuo ovat minusta rumia ja vaarallisia ja haisevat (petrolilta — petroolilta) kuningatar viktoria sai sydän kohtauksen kuultuaan poikansa sittemmin edvard seitsemännen ajaneen pariisisra (4. Versailles, illat.) (paroni — parooni) (Rotschild, gen.) 32 hevos voimaisella autolla vaikka tuleva kuningas selvisikin hengissä seikkailustaan. 65
Vuonna 1900 (5. Lyon, gen.) kaupunki (pakotti — pakoitti) autoilijat hankkimaan numero laatan autojen taakse se loukkasi suuresti autoilijoita jotka vasta lauseeksi rasvasivat nuo nöyryyttävät numero laatat jotta pöly tarttui niihin eikä numeroa voinut (erottaa — eroittaa) englannissa taas säädettiin The Red Flag Act niminen laki jonka mukaan autolla ei saanut ajaa ellei sen edellä kulkenut mies punaista lippua heiluttaen ei (tiuku, gen.) helistäminen eikä edes (signali — signaali) torven huudattaminen ollut tarpeeksi varovaisten englantilaisten mielestä. Vuonna 1903 elokuun kahdentenakymmenentenä viidentenä järjestettiin (suurenmoiset — suuremmoiset) kilpa ajot linjalla pariisi madrid autot saivat painaa enintään tuhat kiloa mutta herra jenatzyn mercedeksen paino todettiin 1120 kiloksi joten ajaja paran täytyi kiireesti (irrottaa — irroittaa) istuimet tämä auto oli nykyisten länsi saksalaisten mercedes autojen edeltäjä. Lähdön jälkeen (katseliat — katselijat'!- kiiruhtivat panisin (6. Bordeaux, gen.) pikajunaan nähdäkseen (kilpailioiden — kilpailijoiden) saapumisen (Bordeaux, illat.) mutta siellä kilpa ajot loppui- vatkin koska siihen mennessä oli jo seitsemän ihmistä menettänyt henkensä muun muassa (lyh.) (7. Marcel Renault, gen.) auto oli törmännyt puuhun kilpailu oli (skandali — skandaali) ja haluttiin välttää vielä suurempi (katastrofi — katastroofi) kilpailuun otti osaa yksi nainenkin jolle kohteliaat kilpa veikot pitivät (serenadin — sere- naadin) kun auto (karavani — karavaani) oli saapunut (6. Bordeaux, illat.) 1. kynjoo, 2. foor, 3. grag palee, 4. versai, 5. liog, 6. bordoo, 7. rönoo 7. Petöfi (Luulenpa — luulempa) että kerron teille nyt Petöfistä unkarin suurimmasta runoilijasta Petöfi Sandor (1.) unkarilaisilla on tapana asettaa suku ja etu nimet päin vastaiseen järjestykseen kuin länsi eurooppalaisilla syntyi uuden vuoden päivänä 1823 (2. Kiskörös iness.) tisza (3) joen sivu haaran varrella hän oli oikeastaan unkarilais slovakkilaista suku juurta eikä hänen äitinsä koskaan oppinut kunnolla unkaria. Selmeczissä opiskellessaan petöfi herätti huomiota runoillaan mutta tuskin selmecziläiset sentään ymmärsivät mikä tästä (vaivaloisesta — 66
vaivalloisesta) nuoresta miehestä oli tuleva kun hän 15 vuotiaana sekä koulun rehtorin että isänsä harmiksi karkasi (näytteliä — näyttelijä) seurueen mukana. Näihin aikoihin vallitsi itävalta unkarissa mctternichiläinen taantumus unkarilaisia ärsytettiin kaikin tavoin unkarilaiset olisivat muun muassa (ly h.) halunneet nimittää hallitsijaansa ferdinand viidenneksi, koska unkarissa oli jo ollut neljä ferdinand nimistä kuningasta mutta heidän oli pakko puhua ferdinand ensimmäisestä (diktatorisesti — diktatoorisesti) keisari myös kielsi unkarilaisia perustamasta teknillistä opistoa tai (reali — reaali) kouluja koska muka vain hänellä oli sellaiseen oikeus vuonna 1848 syttyi eri puolilla eurooppaa kapinoita unkarin parlamentti joka usein oli ollut riitaisa ja eri mielinen poisti valtavan innostuksen vallitessa maa orjuuden ja hyväksyi uskonnon ja paino vapauden silloin petöfi kirjoitti kansallis lauluksi tulleen nouse magyar (4) runon jonka jokainen säkeistö loppuu huudahdukseen kautta taivaan luojan vala vannokaa orjuuteen ei enää taivu tämä maa Hallitsija vahvisti nämä lait mutta peruutti ne heti kun tilanne vvienissä rauhoittui itävaltalaiset lähtivät kukistamaan kapinaan nousseita unkarilaisia jotka taistelivat niin sisukkaasti että itävaltalaisille olisi käynyt huonosti elleivät he olisi kutsuneet venäläisiä avuksi se painoi (vaaka, gen.) kielen toisin päin huhtikuun kahdentenakymmenentenä neljäntenä 1849 unkarilaiset julistivat maansa tasavallaksi mutta (katastrofi — katastroofi) oli jo silloin väistämättömästi edessä unkarilaisia miehiä (telotettiin — teloitettiin) (joukot- tain — joukoittain) naisia ruoskittiin. Petöfi joka nyt oli 27 vuotias ja oli vastikään mennyt naimisiin oli heti liittynyt vapautus armeijaan (suurenmoisilla — suuremmoisilla) runoillaan hän innosti (maamiehiään — maanmiehiään) taisteluun mutta on kirjoittanut myös (balladeja — ballaadeja) kansan laulujen tapaan ja runoja yksinkertaisista vanhemmistaan ja unkarin tasanko maasta hän kaatui (5. Segesvär, gen.) luona 1849 kasakka parven ratsastaessa hänen ylitseen mutta hänen nimensä elää jatkuvasti unkarilaisten (sydämessä — sydämmessä) itse hän on sanonut ei ainoakaan kynäni piirto ole pyrkinyt hyötyyn kirjoitin ja lauloin sielussani piilevän jumalattaren kunniaksi ja tuo jumalatar oli vapaus. 1. pätööfi Saandor, 2. kiskööröS, 3. tisa, 4. madjar 5. Sägäsvaar. 67
8. Chopin Frederic Chopin suuri puolalainen säveltäjä syntyi kahdentenakymmenentenä kahdentena helmikuuta 1810 vvola nimisessä kylässä lähellä varsovaa jo 9 vuotiaana hän esiintyi hyväntekeväisyys konserteissa ja sai (suurenmoisen — suuremmoisen) vastaan oton opiskeltuaan sitten varsovassa hän kevät talvella vähän ennen puolan kapinaa päätti matkustaa Wieniin opiskelemaan (1. Chopin, gen.) wola- laiset ystävät jotka kuuluivat sala liittoon kuten hänkin pitivät hänelle läksiäis juhlan ja (lahjottivat — lahjoittivat) hänelle puolan mullalla täytetyn hopea maljan he sanoivat muistuttakoon tämä malja sinua puolasta isänmaastasi me toivomme ettet sitä koskaan unhota. Kuultuaan matkalla venäläisten (vallottaneen — valloittaneen) varsovan chopin kirjoitti kuuluisan vallan kumous (etydinsä — etyydinsä) chopin ei siis (enää — enään) voinut palata koti maahansa missä vallitsi hirmuinen terrori ja missä hänen ystävänsä toinen toisensa jälkeen joutuivat (telottajien — teloittajien) eteen näin (jälestä — jäljestä) päin tiedämme että hänetkin olisi ammuttu ellei Wienin matka olisi pelastanut hänen henkeään (niinpä — niimpä) hänestä tuli loppu (iäkseen — ijäkseen) pariisilainen ranskassa olot olivat vapaammat sillä kaarle kymmenettä vastaan oli juuri noustu kapinaan ja hän oli luopunut kruunusta. Pariisissa chopin pian voitti ystävikseen muun muassa (lyh.) (2. Liszt ja 3. Berlioz, akk.) mutta tutustui myös miehen nimellä kirjoittavaan (4. George Sand, illat.) jonka rakkaus suhde (5. de Musset, illat.) oli silloin jo melkeinpä rikkoutunut Chopinin ja sandin (traagisen — tragisen) lemmen tarinan tuntevat kaikki sinä talvena jonka nuo kaksi viettivät mallorcassa jotta Chopinin (kroninen — krooninen) yskä olisi parantunut chopin sävelsi kauniit (preludinsa — preluudinsa). Chopin on pianomusiikin suuri nimi monet puolalaiset kansan laulut jotka eivät ole nykyaikaisen duuri ja molli asteikon mukaisia vaan jotka käyvät jossakin keski aikaisessa katolisessa kirkko sävel lajissa ovat paljon vaikuttaneet hänen sävel ly ksiinsä hänen kahdessa piano konsertossaan (e molli ja f molli) kahdessatoista poloneesissaan viidessäkymmenessä kuudessa masurkassaan ja yhdeksässätoista nocturnossaan tämä puolalaisuus kuultaa kaiken yleis maailmallisuuden läpi Chopinin piano musiikki ei koskaan ole (sentimentaalista — 68
sentimenttaalista) vaikka se usein soikin mollissa (polyfoninen — polyfooninen) musiikki on hänestä mahdollisimman kaukana. Vuonna 1849 tämä yhdeksännentoista vuosisadan suuri piano musiikin edustaja kuoli kodissaan (6. Rue de Chaillot, gen.) varrella. 1. §opäg, 2. list, 3. berliooz, 4. saijd, 5. dö mysee, 6. ryy döSejoo 9. Michelangelo Melkeinpä jokainen italian (käviä — kävijä) vaikkei muuten olisikaan innostunut taiteen (ihailia — ihailija) haluaa nähdä renessanssin suurimman mestarin michelangelon töitä tämä nerokas mies syntyi kuudentena päivänä maaliskuuta (1. Caprese, iness.) lähellä firenzeä kaupunkia joka monista keski ja pohjois italialaisista taide keskuksista on yhä vieläkin (suurenmoisin — suuremmoisin) hän pääsi kolmetoista vuotiaana oppilaaksi taide kouluun rnissä hän tutustui myöhäis antiikin pronssi ja marmori patsaisiin sekä (sarkofagien — sarkkofaagien) korko kuviin. Savonarolan saarnojen vaikutuksesta roihusivat 1490 luvun lopulla firenzessä poltto roviot tuhoten antiikin ja renessanssin kauneimpia luomuksia tämän (raaka, gen.) uskonnollis poliittisen nyrkki vallan aikana michelangelo oli paossa poissa opiskelu kaupungistaan mutta palasi pian takaisin kilpailemaan leonardo da vincin kanssa isoon neuvos saliin tilattavasta freskosta jonka aiheena oli firenzeläisten taistelu pisaa (Pisa) vastaan neljännellätoista vuosisadalla jälkeen Kristuksen (lyh.). Medici sukuinen paavi julius toinen kutsui michelangelon roomaan missä tämä loi iki ihanan Pietä veistoksen joka nykyisin on pietarin kirkossa heti pääovesta oikealle ja jota jatkuva ihmisvirta käy ihailemassa sen jälkeen hän maalasi niin sanotun (lyh.) Sikstuksen kappelin kattofreskot joiden ihmis (figureissa — figuureissa) kuvastuu melkeinpä yli inhimillinen voima myöhemmin hän vielä maalasi samaan kappeliin viimeinen tuomio nimisen freskon hän myös (alotti — aloitti) Orja patsaansa jotka jäivät kesken ne joutuivat viimein ranskaan (2. Richelieu, gen.) kokoelmiin ja ovat nyt (3. Louvre, iness.) tämä taide teoksen keskeneräiseksi jättäminen on (4. Rodin, gen.'; ajoista lähtien muuttunut tahalliseksi taide keinoksi paavi leo kymmenennen käskystä michelangelo sitten ryhtyi suunnittelemaan medicien hauta kappelia firenzeen se on varmaan maailman kaunein taiteen pyhättö 69
nuorena kuolleiden herttuoiden arkuilla olevissa (allegorisissa — allegoorisissa) veistoksissa michelangelo purkaa (tragista — traagista) elämän tuskaansa ja vihaansa diktatuuria kohtaan. Elämänsä loppu puolella michelangelo tuli yhä epäluuloisemmaksi erimielisyydet paavi kleemens kuudennen kanssa kasvoivat michelangelo väliin (erotettiin — eroitettiin) väliin (pakotettiin — pakotettiin) ryhtymään uusin töihin väliin paavi (lahjotti — lahjoitti) hänelle suuria summia väliin häntä vaadittiin maksamaan suuria korvauksia hänen viimeisiä töitään oli pietarin kirkon (kupolin — kupoo- Iin) suunnittelu. Michelangelo kuoli kahdeksantenatoista helmikuuta 1564 paavi olisi tahtonut haudata hänet pietarin kirkkoon mutta firenzeläiset varastivat yöllä ruumiin kätkivät sen kangas pakkaan ja lähettivät kauppa tavaran mukana firenzeen noudattaen siten mestarin tahtoa tulla haudatuksi kotikaupunkiinsa. 1. kapreese, 2. riseljöö, 3. luuvr., 4. rodäg 10. Assisi Po joen laakson tyypillinen pohjois italialainen maisema on jäänyt taakse ja junasi on kolissut läpi kymmenien tunneleiden kun edessäsi on äkkiä umbrian tasanko juna pysähtyy jo asemalla näet tavallista runsaammin eri munkki ja nunna kuntien edustajia eniten kuitenkin fransiskaaneja sillä olemmehan tulossa (1. Assisi, illat.) italian pyhään kaupunkiin joka melkeinpä voi sanoa riippuu edessäsi kohoavan subasio vuoren rinteellä hieman kaupungin alapuolella näet mahtavan fransiskaani luostarin (arkadi — arkaadi) rivistöt ja (katedralin — katedraalin) kolmi osaisen (fasadin — fäsaadin) jotka yhdessä muodostavat suurenmoisen (harmonisen — harmoonisen) kokonaisuuden. Nouset aseman edustalla odottavaan linja autoon nyt el enää tule toimeen saksalla ja englannilla kuten rannikon turisti keskuksissa vaan sinun on yritettävä puhua italiaa neljännes tunnin kuluttua seisot Santa Chiara nimisen kirkon edessä olevalla piazzalla eli (lyh.) torilla olet kuin pudonnut 500 vuotta ajassa taakse päin keski aikaan edessäsi levittäytyy (panoramana — panoraamana) hedelmällinen umbrian tasanko mihin (raaka, mon. nom.) pohjoiset tuulet eivät pääse ja missä (olivi — oliivi) ja viini tarhat antavat maisemalle erikoisen hopean harmaan sävyn mutta yritäpä valokuvata sitä niin saat filmiisi vain umbrialaista auerta jonka takaa et voi (erottaa — 70
eroiltaa) maiseman ääriviivoja ja värejä. Assisin historia ulottuu kauas muinaisuuteen melkeinpä tuhat vuotta ennen kristuksen syntymää (lyh.) etruskit rakensivat kaupun- kejaan apenniinien vuorten harjanteille niin syntyi assisi ja sen naapuriksi kahdenkymmenen kilometrin päähän perugia vasta kolmannella vuosi sadalla ennen kristusta roomalaiset voittivat yhdistyneen assisilais perugialaisen sota joukon ja saivat (vallotetuksi — valloitetuksi) muutkin keski ja pohjois italialaiset etruski kaupungit mahtavan rooman (legionien — legioonien) suojassa assisi kukoisti kunnes kuudennella vuosi sadalla jälkeen kristuksen alkoi barbaarien (invasio — invaasio) sinne tulivat itä gootit tulivat langobardit ja vihdoin frankit kotimaiset fiumi ja nepis suvut taistelivat vallasta tämän raskaan (periodin — perioodin) aikana 1200 luvulla syntyy assisissa uskonnollinen herätys liike franciscuksen varakkaan assisilai- sen kauppiaan pojan (kehottaessa — kehoittaessa) nuoria miehiä seuraamaan kristusta köyhyydessä ja itsensä kieltämisessä mutta samalla franciscuksen aurinko laulu aloittaa uuden italian kielisen kirjallisuuden ne kirkot jotka rakennettiin pyhimyksen kuolin paikalle kolmannellatoista vuosisadalla merkilliseen goottilais romaaniseen seka tyyliin ja joiden seiniä koristavat sienalaisten ja firenzeläisten mestarien maalaukset ovat varhais renessanssin hienoimpia rakennuksia paavi pius kahdennentoista julistettua 1900 luvulla franciscuksen italian kansallis pyhimykseksi kaupungin merkitys yhä kasvoi tuskinpa edes ranskan kuuluisa (2. Lourdes, gen.) lähde joka sijaitsee (3. Pyrenees, gen.) maakunnassa on yhtä tärkeä pyhiin vaellus paikka kuin assisi (Lourdes, iness.) parannetaan ruumis mutta assisi lääkitsee sielua. Ystäväni sanoi minulle jos haluat kokea jotakin erikoista matkusta assisiin katsellessasi siellä tuhansien pääskysten kisailua ilmassa muistat miten pyhä franciscus saarnasi lintu veljilleen ihmeellistä rakkauden oppiaan. I. ässiisi, 2. lurd, 3. pirenee II. Norja Jos joskus menet norjan pääkaupunkiin osioon (kehotan — kehoi- tan) sinua pistäytymään Bygdoyssä osion seurasaaressa tavallisen ulkomuseon lisäksi siellä on kolme mielenkiintoista nähtävyyttä en- 71
simmäiseksi menet katsomaan osion vuonosta löydettyjä viikinki laivoja jotka ovat yhdeksänneltä vuosi sadalta jälkeen kristuksen (lyh.) ja kertovat norjalaisten esi isien urheista retkistä aina pohjois- amerikkaan asti tiedetäänpä heidän purjehtineen myös etelään päin ohi (1. Calais, Le Havre ja Morlaix, gen.). Toinen näistä nähtävyyksistä on naparetkeilijä nansenin fram niminen laiva jolla tämä kuuluisa tutkija ja (oseanografi — oseanograafi — valtamerentutkija) yritti 1890 luvulla päästä pohjois navalle kertomus tästä kolmi vuotisesta retkestä on ilmestynyt muun muassa (lyh.) suomeksikin pohjan pimeillä perillä nimisenä professori (lyh.) nansen toimi myöhemmin kansainliiton pakolais ja sota vanki asiain yli- komissaarina. Kolmas norjalainen suursaavutus on Kon-Tikin retki jolla heyer- dahl niminen tutkija halusi todistaa etelä amerikan intiaanien asuttaneen (polynesian — polyneesian) saaret purjehtimalla lautalla yli tyynen valta meren norjan kolmi miljoonainen kansa ei ole (valiotta* nut — valloittanut) itselleen siirto maita mutta se on kunniakkaasti edustanut sitä eurooppalaista henkeä joka tahtoo aina etsiä ja löytää uutta ja joka juuri on luonut maan osamme korkean kulttuurin. Norjan luonto on (suurenmoinen — suurenmoinen) erikoiset ilmastolliset (geologiset — geoloogiset) ja (topografiset — topografiset) tekijät painavat leimansa kasvillisuuteen eteläisellä rannikolla huomaa siinä keski ja länsi eurooppalaisia piirteitä mutta ylös päin vuorille kiivetessä kasvi kunta muodostuu yhä arktisemmaksi norjan pinta alasta on kaksi kolmas osaa puutonta tunturia puu rajan paikkeilla on paju vaivaiskoivu ja kataja pensaikkoa joillakin tuntureilla on arktis amerikkalaisia kukka kasveja länsi rannikolla voi vuotuinen sade määrä olla jopa 5000 millimetriä (lyh.) kun se suomessa ei juuri nouse edes seitsemäänsataan ja (2. Bergen, iness.) ilmoitetaan sade päivien luku kahdeksisadaksi neljäksikymmeneksi. Viisisataa vuotta kesti tanskan ja norjan (unioni — uniooni) kunnes kaarle kolmannentoista ollessa ruotsin kuninkaana ruotsi (valloni — valloitti) norjan sata vuotta myöhemmin oskar toisen aikana norja julistautui itsenäiseksi ja valitsi kuninkaakseen tanskalaisen prinssin nykyisen kuninkaan isän jota norjassa kutsutaan haakon seitsemänneksi. 1. kalee, lö aavr, morlee, 2. bergen 72
Sana- ja muoto-oppiin liittyvää oikeakielisyyttä
Sijamuodot Monikon genetiivin päätteitä on paljon (en, in, den, ten, tten). Samalla sanallakin voi olla useita monikon genetiivejä (miesten, miettien, maiden, maitten, pasuunain, pasuunoiden, pasuunoitten, pasuunojen), jotka kaikki ovat yhtä oikein. Pääte in on tyyliarvoltaan vanhastava (poikain, honkain) ja onkin yleiskielessä säilynyt miltei vain joidenkin virastojen nimissä (sisäasiainulkoasiainministeriö). Partitiivin päätteitä ovat a, ä, ta, tä. 1. Kumpaakin päätettä voi käyttää ea- eä-loppuisissa sanoissa (korkeaa, korkeata). Samoin monikossa käytetään eräissä sanoissa rinnakkain kumpaakin (kaupunkeja, kaupungeita, kuusikoita, kuusikkoja). 2. ta-, tä-päätettä on käytettävä, jos muuten tulisi kolme vokaalia rinnan, esim. radiota, lukiota, lyseota (ei radioa, lukioa, lyseoa). Essiivin konsonanttivartaloisissa muodoissa on nn, esim. huomenna (huomen +na), vuonna (vrt. vuona = karitsa), täynnä. Paikallissijat. Koska kotimaisista saarista käytetään yleensä sisäisiä paikallissijoja (Seurasaaressa, Soisalossa, Meikistä), on syytä noudattaa samaa tapaa myös ulkomaisista saarista puhuttaessa, esim. Hän oli puoli vuotta Kyproksessa. Hän matkusti Madagaskariin. Maa- loppuiset ja monikolliset saarennimet ovat tästä poikkeuksena, esim. Ahvenanmaalla, Hiidenmaalla, Aleuleilla. 2. Vielä joku vuosi sitten vaadittiin, että monikon illatiivin siin- päätettä sai käyttää vain, jos yksikössä oli seen-päätteinen muoto, esim. taivaaseen, taivaisiin, mutta korkeaan, korkeihin. Nykyisin sallitaan ea-, eä-loppuisiss.i sanoissa myös siin-pääte, esim. korkeisiin, vaikka korkeeseen muotoa ei yleiskielessä olekaan. Abessiivi on melko harvinainen, esim. Poika juoksi lakitta ulos. Tavallisesti se korvataan ilman + partitiivilla. Poika juoksi ilman lakkia. Virhe: Poika juoksi ilman lakitta.
Adjektiivien vertailu 71 Minun mielestäni keittiön lamppu oli kyllin kirkas, mutta äiti sanoi, että sinne pitäisi saada kirkkaampi valaisin. Kun isä sitten oli sen hankkinut, huomasimme, että keittiössä oli nyt huoneistomme kirkkain lamppu. Adjektiivit kuten muutkin nominit taipuvat sijamuodoissa. Mutta sitä paitsi ne taipuvat vertailuasteissa. Niitä on kolme: 1. Positiivi (perusaste) ilmaisee ominaisuuden sellaisenaan. 72 II. Komparatiivi (voittoaste) ilmaisee ominaisuuden suurempaa määrää. Sitä käytetään, kun verrataan kahta esinettä, asiaa tai ryhmää toisiinsa. Komparatiivin tunnukset ovat yksikön nominatiivissa mpi, muissa sijoissa mpa, mma, mpä, mmä, mpi, mmi. (Erittäin paha virhe on kirjoittaa parenpia, suurenmalla). Kaksitavuisissa a- ja ä-loppuisissa sanoissa on komparatiivissa e, esim. vanha — vanhempi, mutta e i kolmitavuisissa, esim. matala — matalampi, lihava — lihavampi, mukava — mukavampi (ei matalenipi, lihavempi, mukavempi). Komparatiivin tavallisimpia vahvistussanoja ovat: yhä, vielä, paljon, aina, mitä — sitä, kuta — sitä, esim. Hän on tehnyt työnsä yhä paremmin. Mitä isompi, sitä parempi. Komparatiivia ei eräitten vieraitten kielten mallin mukaan pidä käyttää ilman vertailua ilmaisemassa ominaisuuden melko suurta määrää. Väärin: Löydetty suurempi summa rahaa. Vanhempi nainen etsii kirjeseuraa. 73 III. Superlatiivi (yliaste) Oikein: Löydetty suurehko t. suurenpuoleinen summa rahaa. Kypsään ikään ehtinyt nainen etsii kirjeenvaihtotoveria. ilmaisee ominaisuuden suurinta määrää. Sitä käytetään verrattaessa kolmea tai useampaa toisiinsa. 75
Superlatiivin tunnukset ovat yksikön nominatiivissa ja partitiivissa in, muissa sijoissa, impa, imma, impä, immä, impi, immi. Superlatiivia voidaan käyttää myös ilman vertailua mitä-sanan kanssa, jolloin se merkitsee ominaisuuden hyvin suurta määrää. Verratkaa toisiinsa lauseita: Tästä ikkunasta on kaunein näköala. Tästä ikkunasta on mitä kaunein näköala. Superlatiivia ei saa korvata kaikista + komparatiivilla. Väärin: Oikein: Se oli kaikista hienompi puku. Se oli hienoin puku. 74 Korjatkaa seuraavat lauseet: Hän on vanhin kahdesta sisaruksesta. Kaikkein suurempi vaara oli ammusten loppuminen. Yhä ihmeellisimpiä kulkuneuvoja valmistetaan. Kaikista paremman tuloksen ampui entinen Suomen mestari. Loputtomiin riittää mitä jännittävimpiä ja mielenkiintoisempia esitelmiä. Olin mitä suuremmassa määrin huolestunut. Junat ovat pitkillä matkoilla kaikkein edullisempia. Ikävemmälläkin tavalla voi viettää kesää kuin menemällä puutarhatöihin. 75 Pronominit Kun Liisa tuli kouluun, hän huomasi unohtaneensa kirjan kotiin. Se oli jäänyt keittiön pöydälle, jonka ääressä hän oli juonut kahina ennen lähtöään. Pronominit ovat sanoja, joita käytetään toisten sanojen asemesta. Esimerkissämme on niitä kolme: hän, se, jonka. Hän tarkoittaa Liisaa, se kirjaa ja jonka pöytä-sanaa. Sanaa, johon pronomini viittaa, sanotaan pronominin korrelaatiksi. Liisa, kirja, ja pöytä ovat siis esimerkissämme korrelaatteja. Korrelaattivirheet ovat varsin tavallisia ja haittaavat pahasti esityksen selkeyttä. On pidettävä huoli siitä, että pronominilla on korrelaatti ja että se on samassa kappaleessa kuin pronomini. Myös seuraavat seikat on otettava huomioon: I. Korrelaattina ei saa olla verbi. 76
Korjatkaa: Hän oli unelmoinut koko yön eikä päässyt niistä eroon päivälläkään. (Kirjoittaja on ajatellut korrelaatiksi sanaa unelmat, jota ei ole.) Lopulta ei tarvinnut vastatakaan hänelle, sillä hän keksi nekin itse. Harvoin olen järkyttynyt niin, etten ole pystynyt pakenemaan sitä edes filatelian pariin. Kun jouluateria on syöty, alkaa oven takana rapista, joka jatkuu yhä. Kuinka me jaksamme talven lukea, jos* sitä täytyi tehdä kesälläkin. Kotka paloitteli kalan ja antoi ne poikasille. Koko lause voi kyllä olla korrelaattina, esim. Hän lekotteii auringossa ja katuu nyt sitä. II. Pronominin ja korrelaatin pitää noudattaa samaa lukua. Pronomini ei saa olla monikossa, jos korrelaatti on yksikössä, tai päinvastoin. Tässä suhteessa ovat vaarallisia varsinkin ns. kollektiivisanat eli sanat, jotka merkitsevät ryhmää, kuten kansa, nuoriso, aatelisto, väki. Korjatkaa: Naisen pyrkimys tulla tasa-arvoiseksi miehen kanssa on tuonut heille monta etua. Luin Espanjan kansasta ja heidän tavoistaan. Tällöin on usein luontevampaa muuttaa korrelaatti monikkoon, esim. Luin espanjalaisista ja heidän tavoistaan. III. Korrelaattina ei voi olla yhdyssanan alkuosa. Korjatkaa: Ihmisiä ilmestyy raitiovaunupysäkille odotellen sen saapumista. Radan varrella näen appelsiinipuita, ja mieleni tekisi maistaa niitä. IV. Jos pienikin epäselvyyden mahdollisuus on, ei pronomini saa viitata genetiiviattribuuttiin, esim. Jäniksen häntä on pieni töpö. Se juoksee talvella metsissä ja niityillä. V. Pronomini on ehdottomasti toistettava, jos sen asema virkkeen eri lauseissa vaatii eri muotoja. Korjatkaa: Miehet avasivat narisevan oven, joka oli hämähäkinverkon peittämä 77
ja saranat ruostuneet. On kansoja, joilla on muodollinen itsenäisyys, mutta ovat kuitenkin suuremmista naapureistaan riippuvaisia. Monesti heiltä puuttuu arvostelukyky, koska ovat olleet vanhempien turvassa. 76 Relatiivipronomineista on lisäksi huomattava: VI. Relatiivipronomineja ovat joka, mikä. Ne aloittavat relatiivisen sivulauseen, joka on erotettava päälauseesta pilkuilla. Joka viittaa yleensä edelliseen sanaan, mikä-sanan korrelaattina voi olla koko lausekin. Talo, jonka Ivolla näet, on kotini. Hän kertoi myöhästyneensä, mikä minusta oli omituista. VII. Relatiivipronominin täytyy olla heti korrelaattinsa jäljessä. Korjatkaa: Hän pudotti kahvikuppinsa lattialle, joka meni rikki. Hienot savu- juovat taloista, jotka hiljaa nousivat taivasta kohti, kertoivat, että kylä alkoi herätä. He huomasivat verisen tikarin pöydällä, jolla linnan omistaja oli surmattu. Nämä pellot ovat raivanneet esi-isämme, jotka nyt ovat hyvin lannoitettuja ja tuottavat hyvän sadon. Saatiin pienehköjä eriä viljaa uhanalaisille seuduille, jotka kuitenkin osoit taittuivat riittämättömiksi. Kesä onkin parhainta aikaa harrastaa saaristoretkiä veneillä, joita varsinkin maamme retkeily väki tekee. Äkkiä totesin piteleväni pelkkää vaihdetankoa kädessäni, joka oli irronnut hetkeä aikaisemmin. Poikkeus 1 Relatiivipronominin ja korrelaatin välissä saa kuitenkin olla postpositio, esim. Aleksanteri III tuli hallitsijaksi isänsä jälkeen, joka kuoli vuonna 1881. Poikkeus 2 Jos korrelaatin edessä on painollinen demonstratiivipronomini (ns. determinatiivipronomini), voi sen ja relatiivipronominin välissä olla jokin sana, esim. Onko tämä sen pojan aine, jolla viime vuonna oli nelonen? Huom! Jos relatiivipronominin korrelaattina on monikollinen erisnimi, joka tarkoittaa yhtä, on pronomini yksikössä esim. Helsingin Sanomat, joka on perustettu 1904, on puolueista riippumaton. 78
VI IL Jos/ufoja /tf joutuvat relatiivipronominin korrelaateiksi, ne on korvaitava se- ja n^-sanoilla. Korjatkaa. Hän, joka niin sanoo, ei tiedä mitä puhuu. Ainakaan hän, joka on tottunut asumaan kantakaupungissa, ei muuttaisi täältä pois. IX. Kahden läheisesti yhteen kuuluvan sanan väliin ei relatiivilausetta saa tunkea. Korjatkaa: Tämän ikävän tapahtuman, joka meidät vanhat ystävykset erotti, jälkeen en ole voinut asiaa unohtaa. Varsinkin nuorison, joka on yhteiskunnan levottominta ainesta, tarpeita pitäisi ajatella. 77 X. i n d e f i n i i 11 i pronomineja koskevaa. 1. Joku — jokin Tunnetko jonkun, joka voisi Hän oli lukenut jonkin verran opettaa minulle englantia? englantia. Joku on keittiössä. Kyllä siellä jokin liikkuu. Joku tarkoittaa yleensä ihmisiä, jokin eläimiä, elottomia olioita tai asioita. Joku, merkityksessä muutama, voi tarkoittaa myös eläimiä, asioita jne., esim. Olin siellä jonkun tunnin. 2. Monta A/om-sanasta näkee silloin tällöin käytettävän kaksinkertaista partitiivia montaa. Yksi partitiivin pääte tietysti riittää, siis moni, monen, monta. Sanasta muodostettu partikkeli (adverbi) on monesti (ei monasti). En viipynyt monta päivää. 3. Eräs Eräs merkitsee sellaista, jonka puhuja tietää, mutta ei kuulija. Oikein: Väärin: Kävimme eräänä päivänä viime Kotka on eräs suurimpia viikolla elokuvissa. vientisatamiamme. (Kotka on yksi suurimmista vientisatamistamme. Kotka on suurimpia vientisatamiamme.) 79
4. Kumpikin, kumpikaan, kumpainenkin, kumpainenkaan* Näitä sanoja käytetään yksiköllisinä. Vain jos ne tarkoittavat kahta ryhmää, ne esiintyvät monikossa. Oikein: Kumpikin puku on kaunis. Kumpikin sukka oli rikki. Kummatkin sukat olivat rikki. (Esim. kaksi paria.) 5. Toinen Oikein: He auttavat toisiaan. He auttavat toinen toistaan. 78 Korjatkaa: 1. Nuorisoa syytetään ulkona maleksimisesta. He eivät viihdy kotona. 2. Joukossa oli ihmisiä, joiden mielestä mielenosoitus oli hulinointia ja toimivat senmukaisesti. 3. Kummatkin pojat lähtivät kotiin. 4. Kissa oli niin ihastunut pääskysen viserrykseen, että tahtoi syödä sen. 5. Tämän nuoriso on ottanut tehtäväkseen. He mellakoivat saadakseen asiat järjestykseen. 6. Heitä, jotka käyvät kahvilassa ruokatunnilla, on paljon. 7. Ei sitä montaa kertaa viitsi tehdä. 8. Rajalla oli meitä odottamassa passintarkastus, mutta niitä meillä ei ollut. 9. Siellä on koululaisia, joilla on lupapäivä tai ovat jo muuten päässeet koulusta. 10. Sähkövalo on jokaisessa kodissa, jonka ennen kynttilät korvasivat. 11. Näiden nuorten menestymiseen on eräänä syynä ahkeruus. 12. Yhdysvallat, joiden elintaso on maailman korkein, lähetti ensimmäisenä miehitetyn raketin kiertämään kuuta. 13. Kirjan, jonka sain syntymäpäivälahjaksi, kuvia katselen usein. 14. Japani tuottaa hyvää ja halpaa tavaraa, joita Euroopan markkinoilla on tarjolla runsaasti. 15. Lentokoneen vauhti ei riitä ihmiselle, vaikka niiden nopeusmittarit osoittavat yhä suurempia lukemia. 16. Ennen asunnot olivat kylmiä. Nykyään talot ovat hyvin lämmitettyjä, joten sen ei pitäisi vaivata lapsia. 17. Liisa oli saanut serkultaan kirjeen, joka asuu Torniossa. 18. Portista virtasi väkeä, jotka olivat tulleet katsomaan kuuluisaa pop-tähteä. 19. Nuorison mielenkiinto yleisiin asioihin Väärin: Kummatkin puvut ovat kauniita. Väärin: He auttavat toinen toisiaan. 80
laimenee pian, elleivät he pääse vaikuttamaan niihin. 20. Postissa on sinulle joku paketti. 21. Eräs kaikkein huomattavin nykykirjailijamme on Leo Kalervo. Mikä ero on seuraavien oikeitten lauseitten sisällössä: Tämä runo on kirjoitettu muistiin eräästä Pohjois-Karjalan pitäjästä. Tämä runo on kirjoitettu muistiin jostakin Pohjois-Karjalan pitäjästä. 79 Possessiivisuffiksi Jos sanan edessä on tai sen eteen voi ajatella persoonapronominin genetiivin, on sanaan liitettävä possessiivisuffiksi. (Paha virhe: Tämä on minun kirja. Tämä on hänen neljäs virhe. Se on meidän yhteinen toivomus.) Muuten on possessiivisuffiksin käytöstä muistettava seuraavat seikat: 1. Kun meidän, teidän, heidän tarkoittaa asuinpaikkaa tai perhettä tai muuta omaa yhteisöä tai niiden jäseniä, poss.-suff. jätetään tuttavallisessa puheessa pois, esim. Joko teidän väki on tullut? Meidän Maija kävi teillä. Onko tämä teidän pitäjää? Teidän pojat rakentavat lennokkia. Meidän luokkay meidän koulu. 2. Possessiivisuffiksi liitetään agenttipartisiippiin eikä substantiiviin. Väärin: Oikein: Hän käyttää saavuttamaa Hän käyttää saavuttamaansa taitoaan. taitoa. Hänen suorittama rakennus- Hänen suorittamansa rakennustyö työ on suuriarvoista. on suuriarvoista. 3. Lauseenvastikkeissa predikaattiosan possessiivisuffiksi viittaa aktiivisen lauseen subjektiin. Väärin: Oikein: Ratsastettuaan peninkulman Hänen ratsastettuaan peninkulman vaisto varoitti häntä. vaisto varoitti häntä. Korjatkaa: Pakkanen puri häntä poskiin luistellessaan. Klassikoitten teoksia lukiessaan syvenee nuoren ihmisen käsitys elämänarvoista. Kuullessaan 81
puhelimen soivan hänen sydämensä hypähti ilosta. Saatuaan enemmän elämänkokemusta ihmisen näkemys avartuu. Käytyään kansakoulun johti nuoren kirjailijan tie Viipuriin. Kun joulupukki viimein saapuu, loistavat lasten silmät saatuaan lahjansa. Viettäessään joulua veljeksien talo syttyi palamaan. 80 Verbit I. Finiittiset muodot Tavallisimpia virheitä ovat: 1. Vaikka tekijöitä on monta, käytetään yksikköä, varsinkin jos verbi on ensin, tekijä lauseen loppupuolella. Korjatkaa: Näiden kirkkojen rakentaminen, sisustus ja ulkonäkö eroaa toisistaan huomattavasti. Ennen kuin tällaiselle alueelle voidaan perustaa kaivos, on kuitenkin tarkemmat tutkimukset välttämättömiä. Näytelköön näyttelijät. Illan pimetessä siellä kalastajat sytyttelee nuotioitaan. 2. Unohdetaan passiivin preesensin päätteestä n tai vokaalinpiden- tymä + n. Korjatkaa: Kihlaus julkaistanee juhannuksena. Asia voitaisi korjata helposti. 3. Käytetään liittomuotoja, joissa on passiivin tunnus sekä apu- että pääverbissä. Tunnusta saa käyttää vain kerran kussakin muodossa. Korjatkaa: Lenkille oltiin lähdetty kauniilla ilmalla, mutta kovin kauas ei vielä oltu ehditty, kun jo alkoi sataa. 4. Käytetään monikkoa, kun tekijänä on minä jonkun kanssa, esim. Menimme Liisan kanssa uimaan. Oikein: Minä menin Liisan kanssa uimaan. Liisa ja minä menimme uimaan. 82
5. Passiivin käyttö aktiivin mon. I persoonan asemesta on varsin tavallista puhekielessä, esim. Me mennään. Se on puhekieltä, joka ei kuitenkaan sovi julkiseen esiintymiseen eikä kirjoitukseen. 6. Teititeltäessä yhtä henkilöä käytetään monikkoa. On muistettava, että apuverbi on monikossa pääverbi yksikössä, esim. Te olette lukenut Korjatkaa: Oletteko te, herra professori, tutkineet tätä alaa? 2. Sateet ovat tauonneet johtuen Pojat menivät juosten rantaan. minimin siirtymisestä itään. Hän syntyi Kangasalla päästen ylioppilaaksi Tampereen lyseosta. 1. ”Hän alkaa laulamaan” on sekamuoto. Alkaa-verbiä ei käytetä illatiivin kanssa. (Ei sanota: Hän alkoi käsityöhön.) Alkaa-verbin kanssa on käytettävä I infinitiivin lyhyempää muotoa. 2. II infinitiivin instruktiivi on verbin (predikaatin) määrite, jota täytyy voida kysyä verbin avulla, mutta se viittaa myös subjektiin. Kysytään siis: Miten menivät? — Juosten menivät. Ketkä juoksivat? — Pojat. Väärissä esimerkeissä ei näin voi kysyä. Miten tauonneet? — Johtuen tauonneet. Mikä johtui? — Sateet. Miten syntyi? — Päästen syntyi. 81 II. Infinitiivit Väärin: 1. Minä alan laulamaan. Oikein: Minä alan laulaa. Rupean laulamaan. Aloitan laulamisen. 82 Hl. Partisiipit Väärin: Oikein: 1. Veneet olivat maalattu. Veneet oli maalattu. obj. pred. Veneet olivat maalatut. subj. pred. pred:vi Vrt. Veneet olivat punaisiksi maalattuja. 83
2. Hän oli hienosti puettu. Hän oli asiasta vakuutettu. Hän oli pakotettu pyytämään lainaa. Hän oli hyvin pukeutunut. Hän oli varma (vakuuttunut) asiasta. Hänen oli pakko pyytää lainaa. (Vrt. Hänet oli pakotettu pyytämään lainaa.) — tiettyjä —, —eräitä —, — joitakin —, määrä- Lentävätkö muuttolinnut määrättyjä teitä? Selityksiä: 1. "Veneet olivat maalattu” on varsin tavallinen sekamuoto. Koska teon tekijää ei ilmaista, on lause passiivinen ja predikaatin siis on oltava passiivissa (oli maalattu). Mutta partisiippeja voidaan käyttää myös adjektiivin tavoin, siis esim. predikatiivina, mitä osoittaa sekin, että tällainen partisiippi voi olla partitiivissakin (maalattuja). On vain pidettävä huolta siitä, että predikatiivi on monikossa (maalatut), jos subjekti on monikossa. 2. Vertaa toisiinsa lauseita: Järvi on jäätynyt. Luistinrata on jäädytetty. Suomen kielessä käytetään pass. II partisiippia vain, jos tekijänä on ollut joku ihminen tai elollinen olento, joka ei ole lauseen subjekti, esim. rutto saattaa surmata ihmisiä, mutta he eivät silti ole surmattuja, vaan kuolleita. Sen sijaan surmatun ihmisen on tappanut joku toinen ihminen tai eläin. Tämän meidän kielemme loogisen järjestelmän on kuitenkin pahanlaisesti sotkenut ruotsi, jossa tällaista aktiivin ja passiivin eroa ei ole. Jos sanomme, että joku on hienosti puettu, se siis tarkoittaa, että joku toinen on hänet pukenut. Eikä kai kukaan ole määrännyt muuttolintujen teitä. Sanaa määrätty on alettu käyttää ruotsin viss-sanan asemesta. Jos' korjaamme tällaisiin kohtiin aktiivin partisiipin, on lauseemme kyllä kieliopillisesti oikea, mutta usein paperikielen tuntuinen (vakuuttunut = varma). Adjektiivi tai adverbi on suomalaisin ilmaisutapa, esim. Hän on järkytetty — järkyttynyt — järkytyksissään; suljettu tavu — umpitavu; Hän istui suljetuin silmin — silmät kiinni; Myytävänä rajoitettu määrä puolukoita — jokin määrä puolukoita. Tähän asti on sanontatapaa Hän sai tentit suoritettua (= Hän sai tentit suoritetuksi), Asia tuli hoidettua pidetty murteellisena, koska se toisi- Huom! 84
naan voi antaa lauseelle kaksiselitteisen merkityksen, esim. Hän sai höylättyä lautaa. Hän ei saanut avattua kirjettä. Nykysuomen laitoksen kielilautakunta on syksyllä 1973 päättänyt tästä lähin hyväksyä tämän varsin tavallisen sanontatavan. Korjatkaa: Ministeri X on terveydellisistä syistä pakotettu eroamaan. Ministeri X oli estetty saapumasta neuvotteluun. Kaikki miehet ovat pelastettu myrskystä huolimatta. Huuhkaja on varustettu terävillä kynsillä. Korvauksen saaja on oikeutettu valittamaan päätöksestä. Korvaukset olivat maksettu liian myöhään. Sohvalla istui kansallispukuun pukeutunut nukke. Ei kaikki osaa antaa arvoa luonnonkauneudelle. Taloa ei oltu korjattu moneen vuoteen. 83 Korjatkaa: Harjoitus 1 Kun hiihtoloma alkoi, Liisan veljet lähtivät maalle, mutta Liisa ja minä jäimme kaupunkiin. Tätini halusi nimittäin viedä meidät teatteriin sanoen, että meidän täytyi välttämättä nähdä Ibsenin Villisorsa. No, me ajattelimme Liisan kanssa, että menköön pojat vain etukäteen ja lämmittäköön huvilan: hauskempihan meidän on sitten tulla sinne. Linja-autosta noustuamme totesimme, että tieltä ei oltu luotu lunta, ei edes auton paikkaa oltu avattu. Nyt isä ei saa pysäköityä autoa, kun hän tulee lauantaina, vaan hän on pakotettu jättämään auton maantielle. Me lähdimme raskaat reput selässä kahlaamaan mökille. Ovi ei ollut lukittu, mutta poikia ei näkynyt missään. Me avasimme oven hiipien sisään. Olohuone oli kauheassa siivossa. Käytetyt kahvikupit ja lautaset olivat jätetty ruokapöydälle. Eihän ne asiat päivittelemällä parane, me ajattelimme. ”Ala sinä siivoamaan olohuonetta, minä menen keittämään kahvia”, sanoi Liisa. Pojat palasivat vasta iltapimeässä naapuritalosta. Seuraavana aamuna paistoi aurinko ihanasti, ja me lähdimme hiihtämään. Jäällä oli paljon pilkkimiehiä kairoineen. Kun avannot olivat kairattu auki, he istuivat kelkoissaan puettuina paksuihin turkkeihin tai toppatakkeihin. Me katselimme ihmetellen noita 85
liikkumattomia miehiä: hauskempi meistä oli toki hiihtää. Kun oltiin hiihdetty pari tuntia, oli palattava takaisin keittämään pojille ruokaa. Aterian jälkeen minä sanoin: "Mitähän jos lämmitettäisi sauna.” Kun sitten oltiin saunottu, istuimme takan edessä makkaroita paistaen. Harjoitus 2 Maatalousnaiset jäljestivät juhlan seurojen talolle. Nämä talot ovat rakennettu jo kauan sitten. Ne ovat usein aika huonossa kunnossa johtuen niitä ylläpitävien seurojen varattomuudesta. Ohjelmaa oltiin ehditty harjoitella aika vähän. Salin koristelu saatiin sentään suoritettua ajoissa. Vihdoin oli ohjelma lopussa. Orkesteri nousi lavalle alkaen soittaa valssia, mutta tuskin kukaan alkoi tanssimaan. Tyttöjä istui seinän vierillä hakijoita odotellen. He olivat kauniisti puettuja, mutta en nähnyt montaakaan poikaa, joiden asu olisi ollut siisti. Sitten orkesteri alkoi soittamaan tangoa, ja heti oli lattia täynnä. Olin järkytetty siitä, että tällaiseenkin juhlaan tulee humalaisia. Keskiyön lähetessä orkesteri lopetti soittonsa ja juhlat oli loppu. Viimein jäi juhlapaikalle vain järjestysmiehet. 84 Partikkelit 1. -kä-liitettä käytetään ja-sanan asemesta kielteisen lauseen alussa, esim. Poika söi voileipää ja joi kahvia. Poika ei syönyt voileipää eikä juonut kahvia. 2. Vai-sanaa käytetään kysyvissä lauseissa tai-sanan asemesta esim. Tuolta tulee Kalle tai Matti. Tuleeko tuolta Kalle vai Matti? 3. Vaan on konjunktio, jota käytetään vain kielteisen lauseen jälkeen. Sitä ei saa sekoittaa wzzn-sanaan, joka on adverbi ja merkitsee suunnilleen samaa kuin ainoastaan. Hän ei ole tervey vaan sairas. Minä vain täällä olen. (Virhe: Minä vaan täällä olen.) 86
4. Kun, kuin. Monista murteista puuttuu konjunktio kuiny ja sen asemesta käytetään kun-sanaa. Nämä kaksi alistuskonjunktiota on kuitenkin erotettava toisistaan. Kun ilmaisee aikaa, esim. Kun kevät tuleey muuttolinnut saapuvat. Kuin-sanaa käytetään vertailussa, myös jos ajasta on kysymys. Kalle lukee paremmin kuin Liisa. Varsinkin eräissä sanaliitoissa on vaikea tietää, kumpaa näistä sanoista käyttäisi. Kun esiintyy mm. seuraavissa sanaliitoissa: samalla kun, sen jälkeen kun, siihen asti kun, silloin kun, sillä aikaa kun, sitten kun. Kuin-sanaa käytetään, jos päälauseessa on komparatiivi tai jokin sanoista niiny ennen, melkeiny ikään, juuriy aivany ihany yhtäy samay toinen, mua, eri, sellainen, samanlaineny erilainen. Paha virhe: Se on Virtanen, kun puhuu. Tässä on käytetty kun- sanaa relatiivisen jota-sanan asemesta. (Oikein: Täällä puhuu Virtanen.) 85 Muutamia sanatyyppejä i-loppuiset nominit Suomessa on kaksi ryhmää i-loppuisia sanoja. I. sormi — sormen — sormeay mon. sormien — sormia — sormissa II. torni — tornin — tornia, mon. tornien — torneja — torneissa I ryhmän sanoissa on yksikössä e, monikossa i. II ryhmän sanoissa (johon mm. lainasanat kuuluvat) on yksikössä i, monikossa e + monikon tunnus i tai j. Sana tiili (tiilenpunainen) kuuluu I tyyppiin. Miten esimerkki- sanan muodot siitä kuuluvat? Sanat siiliy ryyni, vitamiini taipuvat kuten torni. Taivuttakaa niitä. Korjatkaa: Pöytiä ja tuolia myytävänä. Täällä myydään klapia. Näitä kasvia kutsutaan nahkealehtisiksi. San Marinossa painetaan monia erilaisia postimerkkiä. 87
Sanat vuori, laki, kuori kuuluvat kumpaankin tyyppiin. Selittäkää niiden merkitys i-vartaloisena ja e-vartaloisena. -ut-, -yt-, -ue-, -ye-loppuiset sanat Otamme esimerkkisanoiksi I. lyhyt — lyhyen, lyhyttä, lyhyenä, lyhyeen, lyhyiden, lyhyissä II. puolue, puolueen, puoluetta, puolueena, puolueeseen, puolueiden, puolueissa Taivuttakaa, näitä sanoja mallina käyttäen: /yAy/ ömrt, o/h*, poikue, seurue, lentue, kevyt joukkue. Ns. supistumaverbit Lakata — lakkaan — lakkasi — on lakannut Jos verbin akt. ind. imperfektissä on -si, on I inf. lyhyempi muoto -/ö-loppuinen ja liittomuodoissa on -nn-. Taivuttakaa: kaivaa, kaivata, palaa, palata, virkkaa, virkata. 86 Eräiden erillisten sanojen merkityksestä Huomaa seuraavien sanojen merkitys huomioida = tehdä huomioita, ei = ottaa huomioon hengellinen esim. hengellinen laulu, virsi. Kuuluu uskonnolliseen sanastoon. henkinen — esim. henkinen kulttuuri (aineellisen vastakohtana) ilmoitus — esim. vuokrattavasta asunnosta. Sen lehti on maksusta painattanut. uutinen kertoo jostakin tapahtumasta, esim. junaonnettomuudesta. Sanomalehdet hankkivat uutisia, joiden luullaan kiinnostavan lukijoita. ulkomainen = adj. (ei ulkolainen) ulkomaalainen = subst. itse-sanaa on alettu käyttää turhaan mmä-sanan asemesta, esim. Jos itselläni olisi mahdollisuuksia, matkustaisin Italiaan. Itseltäni koulumatkaan kuluu tunti. henkilö-sanaa ei ole syytä käyttää ilman attribuuttia merkityksessä ihminen, esim. Kun henkilö kävelee kadulla, hänen päähänsä voi pudota lunta katolta. Myös: Ammattitaidottoman (henkilön) on vaikeata sijoittua nyky-yhteiskuntaan. Henkilölle itselleen ei ole mitään hyötyä tällaisesta vakuutuksesta. 88
Lauseoppiin liittyvää oikeakielisyyttä
87 Subjekti Jos lauseen predikaattina on verbi, jolla on objekti (ns. transitiiviverbi) , subjekti ei voi olla partitiivissa. Korjatkaa: Paljon muita rakennuksia odottaa Seurasaaressa katselijaa. Näihin mietteisiin joudun, kun minua kohtaa vastoinkäymisiä. Monta vakaumusta on heittänyt kuperkeikkaa. Useita nuoria voisi tällöin saada työpaikan. On ollut aikoja, jolloin järkeä on palvottu, mutta joita on seurannut ihmeellisiä maasta maahan levinneitä herätysliikkeitä. Helmikuun manifestia seurasi useita venäläistyttämismääräyksiä, Jos perheestä monta henkilöä joutuu maksamaan matkat kaupunkiin, lähiössä asuminen tulee alhaisemmista vuokrista huolimatta kalliiksi. 88 Subjektin ja predikaatin kongruenssi (mukautuminen) Predikaatti noudattaa yleensä subjektin lukua, ts. jos subjekti on monikossa, on predikaattikin monikossa. Tästä on kuitenkin joitakin poikkeuksia. Predikaatti on yksikössä: 1. Lintuja lentää. 2. Tytöllä on mustat kengät. jos subjekti on partitiivissa. jos lauseessa on olla + adessiivi, joka merkitsee omistamista (= ruots. har). 3. Koulussa on hyvät fysiikan välineet. Esikaupunkiin on hyvät jos predikaattina on o//a-verbi, jonka paikalle voi ajatella sanoja on olemassa, ja sub- 90
liikenneyhteydet. 4. Pöydällä on sakset. Siellä oli eilen ristiäiset. Perheeseen syntyi kaksoset 5. Yhdysvallat on lähettänyt nootin. Mikkelin Sanomat kirjoitti siitä pääkirjoituksen. 6. Viisi varista istui kalliolla. Kolme perheen lapsista menestyi hyvin koulussa (ts. vain osa). jekti on predikaatin jäljessä. Tällöin subjektina on usein sana, jota ei lainkaan käytetä yksikössä (ns. plurale tantum). (Vrt. Sakset ovat pöydällä. Ristiäiset olivat eilen.) Predikaattina voi joskus olla muukin kuin o//a-verbi, jos muodoltaan monikollinen erisnimi tarkoittaa yhtä. jos subjektina on kardinaalinen lukusana, joka merkitsee uutta, ennen mainitsematonta tai osaa kokonaisuudesta. Vrt. Nuo viisi varista istuivat katolla (siis ennen mainittuja). Perheen kolme lasta menestyivät hyvin oppikoulussa (ts. kaikki perheen lapset). Predikaatti on monikossa: jos subjekteja on useita. Pred. on kuitenkin yksikössä, jos subjektit ovat vaihtoehtoisia: Liisa tai Matti menee kouluun. jos subjektien joukossa on eri Liisa ja minä menimme kouluun. persoonia, niin toinen voittaa kolmannen ja ensimmäinen molemmat muut. jos yksiköllinen subjekti on useamman attribuutin toistamatta jätettynä pääsanana. (Vrt. Viron kieli ja suomen kieli ovat sukukieliä). Korjatkaa seuraavat virkkeet: 1. Raittiuden Ystävät järjestävät juhlan kirkonkylän Seurojen talolle. Suuri osa seuramme jäsenistä ovat auttamassa salin koristelussa. Kuvaelmasta tulee hieno, sillä Seurojen talon näyttämöllä ovat l. Liisa ja Matti menivät kouluun. 2. Sinä ja Liisa menitte kouluun. 3. Viron ja suomen kieli ovat sukukieliä. 91
uudet, hienot valaistuslaitteet. Väliajalla ovat arpajaiset. Kai tekin, neiti Mäkinen, olette aikoneet tulla juhlaamme. 2. Lehtemme toimitukseen tuli kaksi ranskalaista nuorukaista. Tuollaisia nuoria miehiä kiertelee toisinaan täällä ja yrittää myydä lehdille uutisia. Nuo kaksi sanomalehtimies tä väitti, että Yhdysvallat aikovat lähettää nootin Englannille. Minä sanoin toiselle heistä: "Oletteko te kuulleet asian tuolta toveriltanne tai mistä se on peräisin? Te luulette, että Helsingin Sanomat kirjoittaisivat asiasta vain teidän tietonne perusteella.” 89 Objekti Objekti on se lauseen sana, johon verbin tekeminen kohdistuu. Verbiä, joka voi saada objektin, sanotaan transitiiviseksi (esim. heittää palloa, myydä talo). Sellainen verbi, joka ei voi saada objektia, on intransitiivinen, esim. palata, sairastua, juosta. Jos objekti on nomini, se on joko partitiivissa tai akkusatiivissa. Partitiiviobjektin käytössä ei suomalainen juuri koskaan tee virheitä, joten sitä koskevia monia sääntöjä ei ole tarpeellista opetella. Niistä mainittakoon vain seuraavat: Partitiiviobjektia käytetään, 1. jos verbin vaikutus kohtaa vain osaa objektin alasta, esim. Tahdotko kakkua? (Vrt. Tahdotko kakun?) 2. jos verbin tekeminen on jatkuvaa tai toistuvaa, esim. Kirjoitin kirjettä. (Vrt. Kirjoitin kirjeen.) 3. aina kielteisissä lauseissa, ja muodoltaan myön- teisissäkin, kun ajatus on kielteinen tai epäilyä ilmaiseva, esim. En ostanut takkia. Hän tuskin kirjoitti kirjettä. Sitä on mahdotonta tietää. 90 Akkusatiivissa oleva objekti ilmoittaa yleensä loppuun saatettua tekemistä. Monikossa akkusatiiviobjekti on aina nominatiivin kaltainen, esim. Ostin kengät. Yksikössä se on ns. päätteellinen eli genetiivin kaltainen tai päätteetön eli nominatiivin kaltainen. Lyhyissä lauseissa kaikki tietävät, kumpaa akkusatiivia on käytettävä, mutta jos lause on pitkä ja monimutkainen, ei korva aina sano, kumpi akkusatiivimuoto on oikea. Säännöt ovat seuraavat: A. Akkusatiiviobjekti on yleensä genetiivin kaltainen, esim. Ostin takin. Myin talon. 92
B. Akkusatiiviobjekti on nominatiivin kaltainen, 1. jos predikaatti on passiivissa, esim. Minulle ostetaan takki. 2. jos predikaattina on imperatiivin 1. tai 2. persoonan muoto, esim. Osta takki. Laulakaamme tämä laulu. (Vrt. 3. persoonan muotoa, esim. Hän ostakoon takin. He laulakoot laulun.) 3. jos predikaattina on yksipersoonainen verbi, myös yksipersoo- naisesti käytetty o/fo-verbi, esim. Minun täytyy ostaa takki. On parasta ostaa takki nyt. 4. jos objekti on sellaisen I infinitiivin määrite, joka puolestaan on subjektin määrite, esim. 4 "I 1 , Minulla on aikomus ostaa takki. adv:li pr ed. subj. inf.-atlr. obj. Huom! Infinitiiviattribuutti voi olla muunkin kuin subjektin määrite, esim. objektin tai adverbiaalin. Infinitiiviä määrittävä objekti on silloinkin nominatiivin kaltaisessa akkusatiivissa, ellei tämä lauseenosa muodosta predikaatin kanssa kiinteää kokonaisuutta, esim. Hän luopui aikeistaan ostaa auto. Hän oli aikeissa (= aikoi) ostaa auton. 91 Seuraavat tehtävät ovat kaksiosaisia. Alkupuolen lauseissa on suluissa objekti sekä päätteellisessä että päätteettömässä akkusatiivissa. Valitkaa niistä oikea ja perustelkaa valintanne. Jälkimmäisessä osassa on sekaisin oikeita ja vääriä lauseita. Hakekaa niistä objekti tai objektit ja korjatkaa virheelliset muodot. Perustelkaa korjauksenne. Tehtävä 1 1. Ottaen huomioon rahan arvon (aleneminen — alenemisen) päätettiin vakuutusta korottaa. 2. Onko vanhempien tarkoitus antaa lastensa mielikuvitukselle (tällainen suunta — tällaisen suunnan)? 3. Ottakaa, Teidän Ylhäisyytenne, vastaan (kunnioittava — kunnioittavan) kiitoksemme. 4. Tämä iltalinja on perustettu nimenomaan varttuneempia nuoria varten, jotta he voisivat opiskella työn ohessa ja saada itselleen (ammatti — ammatin), joka heitä enemmän miellyttää. 5. Silloin olin tehnyt päätökseni hankkia (kaikki mahdollinen tieto — kaiken mahdollisen tiedon) runoilijasta. 93
Ovatko seuraavat lauseet oikein? 1. Onko hänellä jo oikeus tenttiä viides luokka? 2. Hänelle suotiin oikeus tenttiä viides luokka. 3. Ehkäpä kokous jättää ehdotuksen tekijän huoleksi laatia kiertokirje, joka sitten voidaan lähettää johtokunnalle. 4. Hänen on täytynyt saada jumalten lahja nähdä maailman toisin kuin tavallinen ihminen. 5. Jäljellä oli ainoastaan yksi mahdollisuus estää tämän kieroon kasvaneen nuorukaisen joutumasta hunningolle — lähettää hänet koulukotiin. Tehtävä 2 1. Teidän täytyy turvata perheenne tulevaisuus ottamalla lapsillenne (opintovakuutus — opintovakuutuksen). 2. Hänet valtasi halu lukea (tuo kirja — tuon kirjan) vielä kerran. 3. Yhä useampien silmät ovat avautuneet havaitsemaan heidät entisten puoluenäkemystensä (kelvottomuus — kelvottomuuden). 4. Minun sallittaneen nyt vielä esitykseni lopuksi luetella eri vitamiinit ja niiden (teho — tehon). 5. Minä aion nyt vielä esitykseni lopuksi luetella eri vitamiinit ja niiden (teho — tehon). 6. Kuulijani sallikoot minun vielä lopuksi luetella eri vitamiinit ja niiden (teho — tehon). Ovatko seuraavat lauseet oikein? 1. Valtioneuvosto on päättänyt asettaa viran nykyisen hoitajan lakkautuspalkalle ja nimittää toimeen sen entinen hoitaja. 2. Kunnioittakaamme suuren vainajan muistoa uutteralla rauhantyöllä ja pyrkikäämme tekemään tästä maasta vapaan ja onnellisen kansan koti. 3. He tekivät sen, jotta jälkipolvella olisi mahdollisuus tehdä maasta sen mahtavan valtion, mikä se nyt on. 4. Häntä käskettiin Pyhän ristin nimessä ilmoittamaan totuus. 5. Itäisen osan väestö pakotettiin omaksumaan sille vieraan ja vastenmielisen elämäntyylin ja talousjärjestelmän. Tehtävä 3 1. Yhteiskunnan täytyy suojata heikompia jäseniään määräämällä (alin palkka — alimman palkan). 2. Tasavallan presidentti käyttäköön oikeuttaan hajottaa (eduskunta — eduskunnan). 3. Kilpailijan tulee suuria kansainvälisiä kilpailuja ajatellen omata (hyvä luonne — 94
hyvän luonteen). 4. Suorittamalla (jälkihaastattelu — haastattelun) kunkin sairaalassa hoidettavana olleen lapsen äidin kanssa on voitu saada henkilökohtainen kosketus äiteihin. 5. Ottamalla huomioon tämän tieteenalan (valtava kehitys — valtavan kehityksen) voidaan hyvin ymmärtää, että sitä koskeva kirjallisuus vanhenee lyhyessä ajassa. Ovatko seuraavat lauseet oikein? 1. Saimme käskyn miehittää Viipurin edustalla oleva Teikarin saari. 2. Antakaa heille käsky miehittää Viipurin edustalla oleva Teikarin saari. 3. Vain yksinäisyys voi antaa minulle tilaisuuden paeta pois nykyhetkestä ja avata verho tulevaisuuteen. 4. Tästä valkoihoisten harjoittamasta terrorista voidaan mainita esimerkkeinä monien alkeellisten kulttuurien hävittäminen ja monen rodun sukupuuttoon kuoleminen. 92 Objektin sukuinen määrite Objektin sukuinen määrite vastaa kysymyksiin kuinka kauan? kuinka pitkän matkan? kuinka monta kertaa? kuinka monennen kerran? Hän käveli peninkulman. Kävin siellä kolmannen kerran. Olin siellä tunnin. Objektin sukuinen määrite ci aivan tarkkaan noudata objektin sijoja. Voidaan sanoa esim. Näytelmä esitetään Kansallisteatterissa tänään kolmannen kerran. Joissakin vanhoissa kielenoppaissa vaadittiin tässä muotoa kolmas kerta, koska lauseen predikaatti on passiivissa. 93 Attribuuteista I. Attribuutti vai adverbiaali? Pyylevä rouva tulee leninkiliikkteseen ja sanoo: ”Haluaisin sovittaa tuota pukua tuossa ikkunassa.5 ’ Myyjätär: ”Hyvä rouva, meillä on kyllä sovitushuonekin täällä myymälän perällä.” Asiakas tarkoitti sanan ikkunassa inessiiviattribuutiksi. (Mitä 95
pukua? — Pukua ikkunassa.) Myyjätär käsitti sen adverbiaaliksi. (Missä sovittaa? — Ikkunassa sovittaa.) Sija-attribuuttien käytössä on siis oltava varovainen, jottei anna kuulijoille tai lukijoille tilaisuutta väärinymmärtämiseen — tahalliseen tai tahattomaan. Korjatkaa seuraavat virkkeet: Hän ajatteli kirjettä taskussaan. Kun istuimme linja-autoasemalla, kerroin hänelle huvilastamme Päijänteen rannalla. Katselimme autoa ojassa. Vuokrattavana huone parvekkeella. Vuokrattavana huone kahdella ikkunalla. Vuokrattavana huone kahdella suurella ikkunalla. II. Genetiiviattribuutti tai yhdyssana on parempi kuin paikallissija, esim. Kasvillisuutta Keski-Suomessa luonnehtivat havumetsät. Paremmin: Keski-Suomen kasvillisuutta luonnehtivat havumetsät. Korjatkaa: Kaikki tuolit odotushuoneessa olivat jo varattu. Onko todella niin vaikea taloudellinen tilanne Suomessa? Tämän ihmisryhmän vaikeudet sopeutumisessa ovat suuret. Puusto suolla on hyvin vähäistä. Ruoansaanti niillä on vaikeutunut. III. Pääsanan edessä oleva appositioattribuutti rehtori Salmiselle. filosofian maisteri Salmiselle. Puhuin asiasta koulumme rehtorille Salmiselle. rehtorillemme Salmiselle. kanslisti Sirkka Mäkelälle. kanslia-apulaiselle neiti Niemelle. Lähetin kirjeen Henkivakuutusyhtiö Salamalle. Lähetin kirjeen Keskinäiselle Henkivakuutusyhtiölle Salamalle. Pääsanansa edessä oleva appositioattribuutti on nominatiivissa, jos se on yksinäinen sana (rehtori, kanslisti) tai yhdyssanamaisen kiinteä sanaliitto (filosofian maisteri). Pääsanansa edessä oleva appositioattribuutti on samassa sijassa kuin pääsana, jos sillä itselläänkin on määrite (koulumme rehtorille), jos siihen liittyy possessiivisuffiksi (rehtorillemme) tai se on -nen-lop- puinen sana (kanslia-apulaiselle). Nämä säännöt on syytä erikoisesti muistaa silloin, kun käytetään arvo- tai ammattinimityksiä. 96
94 Lauseenvastikkeet I. Partisiippirakenne vastaa myönteistä objektina olevaa että-lausetta. Subjektiosana on genetiivi- tai partitiivimuoto tai possessiivisuffiksi, predikaattiosana partisiipin akkusatiivi, esim. Hän tiesi Liisan saapuneen (= Hän tiesi, että Liisa oli saapunut.) Muut lauseenosat pysyvät partisiippirakenteessa muuttumattomina. Tämä on muistettava erikoisesti silloin, kun että-lauseessa on predikatiivi. Aikaisemmin vaadittiin: Hän tiesi tytön olevan kauniin. Nykyisin sanotaan tavallisesti: Hän tiesi tytön olevan kaunis = Hän tiesi, että tyttö on kaunis. Subjektiosa käsitetään joskus väärin objektiksi. Väärin: Oikein: Hänet nähtiin juoksevan Hänen nähtiin juohevan poispäin. poispäin. = Nähtiin, että hän juoksi poispäin. II. Jos rakenteissa päälauseen subjekti ja lauseenvastikkeen subjekti- osa tarkoittavat samaa, on rakenteessa käytettävä possessiivisuffiksia. Väärin: Oikein: Emännän mennessä rantaan Mennessään rantaan emäntä kuuli hän kuuli jonkun soutavan jonkun soutavan poispäin. poispäin. 95 Sanajärjestys Suomen kielen sanajärjestys on melko vapaa, se ei ole yhtä tarkkaan säännöttynyttä kuin esim. germaanisten kielten. Asiatyylin tavallinen sanajärjestys on: ensin subjekti attribuutteineen, sitten predikaatti määritteineen, esim. Suuri laiva saapui eilen satamaan. Kuitenkin jos jotakin sanaa halutaan erikoisesti tähdentää, voidaan poiketa tavan- omaisestä sanajärjestyksestä. 1. Lauseen loppuun — tai loppupuolelle — sijoitetaan sana, joka ilmaisee uutta, tärkeää asiaa, esim. Sain eilen äidiltä kirjeen. Sain äidin kirjeen vasta eilen. 97
2. Vastoin normaalia sanajärjestystä lauseen alkuun sijoitettu sana sisältää usein inttävän väitteen, esim. Minä kotona olin. Kotona minä olin. Olin minä kotona. (Normaalilause: Minä olin kotona.) Oikeakielisyyttä Erikoisesti on syytä välttää ruotsinmukaista käänteistä sanajärjestystä silloin, kun predikaatin määrite alkaa päälauseen tai sen edellä on sivulause. Väärin: Eilen oli hän sairas. Silloin saavutti Nurmi suurimman voittonsa. Kun isä tuli kotiin, oli hän hyvin väsynyt. Oikein: Eilen hän oli sairas. Silloin Nurmi saavutti suurimman voittonsa. Kun isä tuli kotiin, hän oli hyvin väsynyt. Näin sanoi Snellman eikä Anvids- son. Kun hätä on suurin, on apu lähinnä. Kahdessa viimeksi mainitussa virkkeessä Snellman ja apu ovat painollisia. Huomatkaa myös adessiivi ja genetiivi ajatussubjekteina, esim. Kun lapset tulivat kotiin, äidillä oli ruoka valmiina. Kun lapset tulivat kotiin, heidän täytyi ruveta siivoamaan. 96 Vältettäviä svetisismejä Koska Suomessa kautta vuosisatojen varsinkin ne, jocka suomea kirjallisesti viljelivät, olivat kaksikielisiä, on selvää, että ruotsi on suuresti vaikuttanut äidinkieleemme. Joistakin svetisismeistä 1. ruotsalaisuuksista jo onkin ollut puhe (esim. Hän oli hienosti puettu). I. Ruotsissa on rik-, fattig- ja yh‘-loppuisia adjektiiveja, joiden mukaan suomessakin on muodostettu rikas-, köyhä- tai vapaa-loppuisia sanoja. Jos suinkin mahdollista, on näitä vältettävä. Väärin: Oikein: Järvi oli kalarikas. Järvi oli kalainen, kalaisa. Ruoka oli kaloririkasta. Ruoka oli kaloripitoista. 98
Järvi oli saaririkas. Järvi oli saarinen. Seutu on metsäköyhää. Seutu on vähämetsäistä. happi vapaa, verovapaa hapeton, veroton II. Germaanisten kielten ns. muodollista subjektia (det, it, es) vastaavaa j^-sanaa ei suomessa ole syytä käyttää, koska meillä näissä tapauksissa subjektina on joko infinitiivi tai sivulause. Väärin: Oikein: Se oli hyvä, että tulit. Oli hyvä, että tulit. III. Med-preposition käyttö ruotsissa on hyvin moninaista. Sen korvaaminen suonien adessiivilla ei aina ole suotavaa. Väärin: Oikein: Me otamme kutsun vastaan Me otamme kutsun vastaan suurella mielihyvällä. mielihyvin. Hän teki työtä suurella innolla. Hän teki työtä hyvin innokkaasti. Auto ajoi suurella nopeudella Auto ajoi kovaa vauhtia. Haluaako herra kaakaota Haluatteko kaakaota kerman kera? kermalla vai ilman? IV. Ruotsissa om alkaa myös alistettua kysymyslausetta, suomessa jVAr-sanalla ei sellaista tehtävää ole. Väärin Oikein: En tiedä, jos (josko) hän on En tiedä, onko hän kotona. kotona. V. Svetisismiä on myös pelkästään tähdennyksen vuoksi käytetty sivulause. Väärin: Oikein: Se oli viime keväänä, kun Hän valmistui viime keväänä. hän valmistui. VI. Vältettäviä svetisistisiä sanontatapoja. 1. Asia on suuresta merkityksestä (av stor betydelse) = Asia on tärkeä. 2. Vetää johtopäätös (dra en slutsats) = tehdä johtopäätös. 3. On jo korkea aika (hög tid) = On jo aika, on yhdestoista hetki. 4. Hän oli paikan päällä = Hän oli paikalla. 5. Meillä ei niitä ole, mutta pääliikkeessämme kyllä löytyy sellaisia koteloita = — pääliikkeessämme kyllä on sellaisia koteloita. Ruotsin finnas, finrts ei ole suomeksi löytyä, vaan olla, on. 99
6. Ikävä kyllä, palasokeri on nyt loppu = Ikävä kyllä, palasokeri on nyt lopussa. 7. Meillä on paitaa sinisessä ja harmaassa (i blätt och grätt) = — sinisiä ja harmaita paitoja. 8. Se on paljon mahdollista. (Det är mycket möjligt.) — Se on hyvin mahdollista. 97 Muoti-ilmauksia Aina silloin tällöin ilmestyy lehtien palstoille sana, ehkä sillä kertaa hyvinkin paikalleen osuva, josta saattaa nopeasti kehkeytyä muotisana. Sitä aletaan käyttää merkityksissä, joihin se ei lainkaan kuulu. Seuraavassa joitakin muoti-ilmaisuja. taholta, toimesta. Ilmeisesti ruotsin passiivisen lauseen agentti (esim. björnar falldes av ivriga jägare) on vaikuttanut sen, että suomessakin passiivisen lauseen tekijä halutaan panna esille. Murtovaras pidätettiin Poliisi pidätti murtovarkaan. poliisin toimesta. Uutinen ilmoitettiin halli- Hallitus on ilmoittanut, että. . . tuksen taholta. (Hallituksen taholta merkitsee tässä esim. *joku hallituksen jäsen’.) Korjatkaa: Havainto vahvistettiin tutkijaryhmän toimesta. Me suomalaiset olemme hyvin herkkiä sille, mitä meistä kirjoitetaan muiden toimesta. Kokoomuspuolueen taholta on tehty aloite. muodossa kahvia jauheen muodossa kahvia jauheena kiillotusvahaa juoksevassa — juoksevana muodossa Korjatkaa: Edessämme viruu sammunut ihmiselämä luurangon muodossa. Todellisuus herätti minut jälleen ovikellon soiton muodossa. 100
mittakaavassa, suuressa määrässä Näitä pukuja valmistettiin Näitä pukuja valmistettiin suuria suuressa mittakaavassa. määriä. Ilahduttavassa määrässä on Ilahduttavan paljon on nuorisoa nuoria kokoontunut näihin kokoontunut näihin tilaisuuksiin. tilaisuuksiin. puitteissa tarkoittaa melkein samaa kuin kehyksissä. Suomessa suurin piirtein kaikki tapahtuu nykyään jonkin puitteissa, esim. Uusia teitä rakennetaan määrärahan puitteissa. Tv-esitys päätetään nor- Tv-esitys päättyy normaaliajassa. maaliajan puitteissa, kiinni Asian korjaaminen on Asian korjaaminen on rahakysymys. rahasta kiinni. 98 Sanonnan selkeyttä ja johdonmukaisuutta haittaavia seikkoja Virke on ajatuksen kielellinen ilmaus, on kielioppien määritelmä. Tämä kuitenkin usein nykyisin unohdetaan, ja jopa tieten tahtoen yritetään kirjoittaa moniselitteisesti. Ainakin asiatekstissä on selkeää sanontaa pidettävä hyvän tyylin tunnusmerkkinä. Virke voi olla kieliopillisesti oikea, mutta jos se johtaa ajatukset harhateille, se on huono virke. Ei ole syytä puhua Koskenniemen leivosrunoudesta, mainita jostakin vanhasta tavasta, että se on säilynyt peruna vanhoilta ajoilta, tai todeta, että karhut elävät korvissa. Paitsi homonymiaväärin- käsityksiä on paljon muitakin sanonnan selkeyttä haittaavia seikkoja. 1. Fraaseiksi muuttuneiden sanontojen merkitys on joidenkuiden kielitajussa niin hämmentynyt, että he voivat aivan tosissaan väittää esim. Hän näki ensi kerran päivänvalon uuden vuoden yönä viisi minuuttia yli kahdentoista. Ajan hammas oli parantanut kaikki haavat ja sirotellut lunta hänen tukkaansa. 2. Usein jää virkkeestä pois jokin havaitsemista ilmaiseva verbi, jolloin virkkeeseen tulee merkitys, jota kirjoittaja ei ole tarkoittanut, esim. 101
Jos vertaamme teitämme Keski-Euroopan autostradoihin, ne ovat aivan kurjat. (Ts. vain silloin, kun vertaamme.) Korjatkaa: Kun näkee juopon, hän on väsyneen näköinen, koska hän ei syö mitään. Kun luemme historiaa, mainitaan siellä usein sodista. 3. Kahdella lauseella saattaa olla jokin yhteinen jäsen, esiin. Tai- vella hiihdetään usein Seurasaareen tai käydään luistelemassa urheilukentille jäädytetyillä radoilla. Tässä virkkeessä talvella kuuluu virkkeen molempiin lauseisiin. On kuitenkin muistettava, että ellei yhteinen sana muotonsa puolesta sovi jälkimmäiseen lauseeseen, se on toistettava. Korjatkaa: Toisilla taas voi olla huonoja kokemuksia ulkomaisista tuotteista ja siirtyvät ostamaan kotimaista. Englannin kuningattarella ei ole juuri mitään valtaa, vaan on pelkkä keulakuva. Hänen teki mielensä iskeä tikari huutajan kurkkuun, mutta ei kuitenkaan tehnyt sitä. Ihmisestä ja joesta tulee kiero ja kiemurainen, jos eivät viitsi murtaa tieltään vähäisintäkään estettä. 4. Joskus tällainen yhteinen sana saattaa muotonsa puolesta sopia kumpaankin lauseeseen, mutta jos se on jälkimmäisessä lauseessa eri lauseenjäsen kuin edellisessä, se on toistettava, esim. Prof. Oksala saapui latinanopiskelijain kokoukseen ja valittiin puheenjohtajaksi. Oksala on edellisessä lauseessa subjektina, mutia jälkimmäisessä (Prof. Oksala valittiin puheenjohtajaksi) se olisi objekti. Virke on siis korjattava muotoon: Prof. Oksala saapui latinanopiskelijain kokoukseen, ja hänet valittiin puheenjohtajaksi. Korjatkaa: Pellot jaettiin ja joutuivat uusille omistajille. Ne kustannuslaskelmat on jo saatu valmiiksi ja osoittavat, ettei kanava niin taloudellinen ole. Pian rakennettaisiin maanalainen juna, jonka pakokaasut ja tuoma pöly pysyisivät syvällä maan sisässä. 5. Virkkeessä ei saa rinnastaa kieliopillisesti eri kategorioihin kuuluvia lauseita tai lauseenosia: 102
Korjatkaa: Kirja kuvaa ensimmäisten eduskuntavaalien aikoja ja miten Kainuun köyhä väestö suhtautui eduskuntauudistukseen. Aleksanterin päätöksiin vaikutti Napoleonin politiikka ja miten sitä parhaiten saattoi soveltaa Venäjän eduksi. Kansainliiton päämääränä oli maailmanrauhan turvaaminen sekä edistää aineellista ja henkistä yhteistyötä eri kansojen välillä. Olisi hyvä, jos vanhempien kanssa voisi keskustella vaikeuksista ja kuinka ne parhaiten voitaisiin voittaa. Teen selkoa näiden kahden rodun vaiheista ja tuntomerkeistä sekä mistä ne ovat kotoisin. Seuraavaksi keskustellaan siitä, missä ensi kerran kokoonnumme ja maailman polttavista ongelmista. Liioin ei merkityksellisesti eriasteisia asioita saa rinnastaa: Opettaja näytti lintujen ja eläinten kuvia. 6. Usein käytetään monikkoa aiheetta sellaisista esineistä tai asioista, joita kullakin on vain yksi. Korjatkaa: He hyppäsivät hevosten selkiin. Isä ja äiti puistelivat päitään. 7. Ei ole syytä käyttää substantiivia + verbiä (ns. substantiivitauti), jos verbi yksinään sanoo saman. Väärin: Oikein: Suksien paahtamista Suksia paahdetaan. suoritetaan. Maatalouspolitiikan seu- Maatalouspolitiikan johdosta rauksena voivuoret osoittavat voivuoret yhä kasvavat. yhä suurempaa nousua. Hirvi, joka kuoli kolarissa, Hirvi, joka kuoli kolarissa, kuuluu valtiolle eikä yliajon kuuluu valtiolle eikä yliajamalle. suorittaneelle autoilijalle. Junaliikenteen nopeutta on Junaliikennettä on nopeutettu. parannettu. 103
99 Korjattavaa tekstiä Seuraavien tekstien lauseet on koottu eri aineista. Korjatkaa niissä olevat virheet. Korjattava teksti sopii hyvin ryhmätyönä tehtäväksi. Harjoitus 1 Olimme päättäneet ystäväni kanssa lähteä sunnuntaiaamuna retkelle Espoon metsiin, koska ilmasto siellä on puhtaampaa kuin Helsingissä. Sitä paitsi saadessaan nauttia luonnonrauhasta syvenee nuoren ihmisen käsitys elämänarvoista. Luulimme, ettei bussia olisi tarvinnut kauan odottaa, mutta saimme todeta, ettei bussien aikataulut pidä paikkaansa, vaan ne tulevat milloin sattuu. Mutta kun aloin uudestaan tutkimaan aikataulua, huomasinkin, että olimme katselleet lauantain ruuhka-aikatauluja. Kun bussi vihdoin tuli, oli se täynnä nuorisoa. He olivat hyvin äänekkäitä johtuen siitä, että he olivat parhaassa murrosiässä. Jouduimme seisomaan käytävällä. Eräs ulkolaisen näköinen mies puhutteli minua. Hän kysyi, että puhunko minä saksaa. Vastasin, että osaan vaan englantia. Sillä kielellä selitin hänelle matkan varrella olevia nähtävyyksiä ja missä hänen piti nousta pois linja-autosta. Viimein olimme metsässä. Jos kävelee Helsingin ympäristön metsissä, on siellä vaikka minkälaista rojua maitotölkeistä alkaen. Millä saataisi retkeilijät ymmärtämään luonnon kauneuden ja siisteyden arvon? Oravia emme nähneet. Ruoansaanti niillä on varmaan vaikeampaa täällä kuin kaupungin puistoissa. Sen sijaan rusakko hyppäsi tien poikki. Rusakkojäniksen, joka joitakin vuosia sitten ilmestyi Suomeen, turkki on talvellakin ruskea. Ensin juttelimme Suomen ilmastosta. Ystäväni sanoi: "Golfvirta on täällä todellinen elämän ylläpitäjä. Ilman sitä ei auringon kesälläkin vinosti tulevat säteet pystyisi sulattamaan valtavia lumi- ja jää- massoja.” Pian siirtyi keskustelu kuitenkin ajankohtaisempiin aiheisiin eli koulukysymykseen. Minä sanoin: "Vanhempien taloudellinen ja sosiaalinen asema sekä kunnianhimo sanelee ratkaisun ja ei suinkaan se, mikä lapsen kannalta on parasta. Kouluissa on paljon oppilaita, joille koulun vaatimukset on ylivoimaiset. Siksi nuoriso on hermostunutta.” Ystäväni sanoi: "Nuorison asenteeseen vaikuttaa muutkin seikat. Toisen maailmansodan jälkeensä jättämät ongelmat eivät kaikki ole vielä ratkaistu." 104
Harjoitus 2 Yhtenä iltana isä ja äiti tulivat vierailupukuun puettuina olohuoneeseen, missä istuin radioa kuunnellen. Äiti sanoi minulle, että ala nyt lukemaan läksyjäsi, että kerrankin saisit ne tehtyä ajoissa. Sitte he lähtivät. Radiosta ei tullutkaan musiikkia, vaan esitelmä Seurasaaren ulkomuseosta. Suhtaudun esitelmiin kyllä määrätyin ennakkoluuloin, mutta jätin radion sentään auki. Esitelmöitsijä sanoi, että Seurasaarta on kehuttu varsinkin ulkomaalaisten turistien taholta. Kesäisin tarjoaa Seurasaari uintimahdollisuuden uimalai- toksen muodossa, mutta vanhat talot, Suomemme kaikilta kulmilta, jotka ovat sinne siirretty, ovat saaren kaikkein mielenkiintoisempia nähtävyyksiä. Esitelmöitsijä kuvaili myös lappalaisten ruoka-aittaa ja hänen sen suhteen suorittamia tutkimuksiaan. Hän sanoi myös, ettei aina oltu ymmärretty tällaisten museoitten tärkeyttä. Sitä kuvaa eräänkin rakennuksen korjaukseen tarvittavien rahavarojen viipyminen kestäen kolme vuolta. Mutta nyt on tapahtumassa muutos. Siitä on todistuksena viime aikoina myönnetyt avustukset, joita museot ovat saaneet valtion ja kuntien taholta. Eikä kukaan kai cnään sallisi, että Seurasaaren annettaisi rappeutua. Sitten ohjelmassa seurasi kuorolaulua. Kyllähän sellaisetkin musiikkihetket ovat antoisia, kun niitä esittävät mieskuorot. Uutisten jälkeen oli poliittinen katsaus. Radiotoimittaja kertoi jostakin Afrikan valtiosta, joka yritti päästä itsenäiseksi, mutta heidän yrityksensä tukahdutettiin, ja he, jotka olivat olleet johtajia, olivat pakotettuja lähtemään pakoon, mikäli pääsivät. Vihdoin alkoi tanssimusiikki. Sammutin lampun ja en lainkaan kuullut, kun isä ja äiti tulivat kotiin. Isä laittoi valon palamaan ja sanoi, että nyt sinä menet heti nukkumaan. Harjoitus 3 a) Vartiokylän, johon Puotila on kuulunut, takana on Linnavuori. Sen lähellä on omakotitalo, johon muutimme viime vuonna. Moni muukin helsinkiläinen on muuttanut kivierämaasta kaupungin rajoille. He ovat hankkineet tontin rakentaen talon ja raivaten puutarhan. Nämä omakotitalot ovat usein hankittu suurin uhrauksin. Asukkaat ovat ahkeraa väkeä. Heidät näkee sunnuntaisin häärivän palstallaan missä saattaa olla suuriakin hedelmätarhoja. Tietenkään 105
he eivät tule toimeen puutarhastaan saamilla tuloillaan, vaan käyvät työssä kaupungissa, mutta he nauttivat suuresti, kun he työajan päätyttyä pääsevät niin erilaiseen ympäristöön. Eivätkä puu- tarhatyön hauskuutta ymmärrä he, jotka eivät ole sitä kokeneet. Eilen syttyi naapurimme talo palaen maan tasalle. Näit varmaan siitä ilmoituksen tämän päivän lehdessä. b) Jos tarkastelemme säätyvaltiopäivien ja nykyisen eduskunnan toimintaa, on niissä paljon eroja. Suurlakon jälkeenhän valtiopäivä- järjestyksemme muuttui. Erikoisesti oli eduskuntareformin kannalla sosiaalidemokraatit; takasihan uusi laki yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden. Vaalien avulla pitäisi siis jokaisen äänestäjän mielipide tulla kuuluviin, mutta niin ei aina käy. Jos jotakin asiaa ei oltu hyväksytty puoluekokouksessa, ei varsinkaan vasemmiston edustajat sen puolesta uskaltaneet äänestää. Niimpä kieltolakikin pysyi voimassa kansan enemmistön mielipiteestä huolimatta. Sitäpaitsi presidentillä on meillä melko suuri valta toisin kuin esim. Ruotsissa, jossa valtion päämiehellä ei ole juuri mitään valtaa, vaan on täydellinen keulakuva. c) Luin joululomalla Polvisen kirjan ”Suomi suurvaltain politiikassa”. Se on kirja, jonka jokaisen nykynuoren pitäisi lukea. Kun me nuoret otamme selville kansamme vaiheet ja mitä esi-isämme ennen meitä ajattelivat, opimme heiltä paljon. Me huomaamme myös, että monta vakaumusta on aikojen kuluessa heittänyt kuperkeikkaa. 106
Sisällys OIKEINKIRJOITUSOPPI Äänne — kirjain 8 Suhuäänteiden merkitseminen 8 Vokaalisointu 9 Sanojen jakaminen tavuihin 9 Iso ja pieni alkukirjain 10 Yhteen ja erilleen kirjoittaminen 12 Yhdysmerkki 13 Lisäohjeita yhteen ja erilleen kirjoittamisesta 16 Johto-oppiin liittyviä oikeinkirjoitusseikkoja 20 Assimilaatioon liittyviä oikeinkirjoitusseikkoja 23 Lukusanat 23 Astevaihtelu 28 Vältettäviä murteellisuuksia 32 Vierasperäisten sanojen kirjoittaminen 34 Vokaalien pituuden merkitseminen 35 Konsonanttien merkitseminen 36 -eerata, -oida 37 Päätteiden merkitseminen vieraisiin nimiin 37 Vanhojen kreikan- ja latinankielisten nimien taivutus 38 Lyhenteet 38 Tilapäislyhenteet 39 Sovinnaislyhenteet 39 Eräitä kansainvälisiä lyhenteitä 40 Sanoja, joiden oikeinkirjoituksessa saattaa esiintyä virheitä 41 PÄÄ- JA SIVULAUSEET, VÄLIMERKIT Pää- ja sivulauseet 44 Pilkkusäännöt 48 Muita välimerkkejä 53 Puolipiste 53 107
Kaksoispiste 54 Ajatusviiva 54 Sulkumerkit 55 Heittomerkki 55 Lainausmerkit 55 SUORA JA EPÄSUORA ESITYS 56 Harjoituksia oikeinkirjoitusopista 61 SANA- JA MUOTO-OPPIIN LIITTYVÄÄ OIKEAKIELISYYTTÄ Sijamuodot 74 Adjektiivien vertailu 75 Pronominit 76 Possessiivisuffiksi 81 Verbit 82 Finiittiset muodot 82 Infinitiivit 83 Partisiipit 83 Partikkelit 86 Muutamia sanatyyppejä 87 Eräiden erillisten sanojen merkityksestä 88 LAUSEOPPIIN LIITTYVÄÄ OIKEAKIELISYYTTÄ Subjekti 90 Subjektin ja predikaatin kongruenssi (mukautuminen) 90 Objekti 92 Objektin sukuinen määrite 95 Attribuuteista 95 Lauseenvastikkeet 97 Sanajärjestys 97 Vältettäviä svetisismejä 98 Muoti-ilmauksia 100 Sanonnan selkeyttä ja johdonmukaisuutta haittaavia seikkoja 101 Korjattavaa tekstiä 104 108
Lehtori Salme Sadeniemen 'Kirjoita oikein’ lähtökohtana ovat sitkeimmät ja salakavalimmat virheet, joita vielä ylioppilaskokelaan laatimissa teksteissä saattaa esiintyä. Pitkäaikaisen opettajantoimen aikana koottuja oikeakielisyyden solmukohtia ja harjoituksia on ennen julkaisemista kokeiltu käytännön koulutyössä, ja tuloksena onkin harvinaisen hyvin oppilaan kielellisistä pulmista lähtevä opas, jonka ohjeet ovat mahdollisimman selkeitä ja helppotajuisia. Tällaisena 'Kirjoita oikein’ on pätevä apuväline kaikkien sanallisen ilmaisunsa kehittämiseen pyrkivien ja enneti muuta lukiolaisten käyttöön. Päällys: Olof Stenius K8823 ISBN 951-35-0691-6