/
Автор: Suominen R. Haverinen L. Luoma P. Pihlajaharju S.
Теги: suomen kieli
ISBN: 951-26-3281-0
Год: 1991
Текст
RIITTA SUOMINEN LASSE HAVERINEN PIRKKO LUOMA SISKO PIHLAJAHARJU Käytännön kieli RIITTA SUOMINEN - LASSE HAVERINEN- tfö.rtönnÄn I mli PIRKKO LUOMA - SISKO PIHLAJAHARJU lidjf Ulllllllll KI“II K I RJAYHTYM Ä
RIITTA SUOMINEN LASSE HAVERINEN PIRKKO LUOMA SISKO PIHLAJAHARJU Käytännön kieli KIRJAYHTYMÄ OY HELSINKI
Hyväksytty käytettäväksi ammattikasvatushallituksen valvomassa opetuksessa. AKH: n päätös nro 142/413/90-4419, annettu 14.9.1990. Kansi ja graafinen suunnittelu: Liisa Holm Piirrokset: Ninna Porri Valokuvat (sivu 11): Petri Virtanen Taitto: Marjatta Saikku Toimitus: Leena Malin © 1990, tekijät ja Kirjayhtymä Oy Tämän teoksen kopioiminen on tekijänoikeuslain (404/61, muut. 897/80) ja valokuvalain (405/61, muut. 898/80) mukaisesti kielletty lukuun ottamatta Suomen valtion ja Kopiosto ry:n tekemässä sopimuksessa tarkemmin määriteltyä osittaista kopiointia opetustarkoituksiin. ISBN 951-26-3281-0 Painokaan Oy, 1991
KÄYTTÄJÄLLE Käytännön kieli on tarkoitettu kaupan ja hallinnon peruslinjan yleisjakson suomen kielen ja viestinnän oppikirjaksi. Se soveltuu myös muihin keskiasteen oppilaitoksiin, kurssi- opetukseen ja itseopiskeluun. Kirja koostuu kolmesta jaksosta (puheviestintä, kirjoittaminen sekä kielitieto ja kielentuntemus). Tavoitteena on, että lukijalle muodostuu jokaisesta jaksosta kokonaiskuva, jota hän täydentää yksityistiedoilla. Kokonaishahmotusta tukevat ennakkojäsennykset, selkeät toimintaohjeet ja kokoavat tehtävät. Puhumisen ja kirjoittamisen jaksoissa pyritään antamaan lukijalle käytännön menetelmä, jota hän voi soveltaa erilaisiin teksteihin ja puhetilanteisiin. Kielitiedon ja kielentuntemuksen jakso perehdyttää lukijan suomen kielen rakenteeseen ja kieliopin käsitteistöön; käsitteitä on sovellettu myös muihin kieliin vieraiden kielten opettajien toivomuksesta. Jakson lopuksi käsitellään suomen kielen historiaa ja suomen asemaa maailman kielten joukossa. Käytännön kieli sopii työvälineeksi kaikille, jotka haluavat kehittää viestintätaitoaan. Riitta Suominen Pirkko Luoma Lasse Haverinen Sisko Pihlajaharju
SISÄLLYS PUHEVIESTINTÄ PUHUJAKSI EI SYNNYTÄ VAAN OPITAAN 6 JÄNNITTÄÄKÖ? 7 SANAT EIVÄT RIITÄ KERTOMAAN 9 ÄÄNI - OSA PERSOONALLISUUTTA 12 LUONTEVAA PUHEKIELTÄ .. 16 Puhu vapaasti 16 Puhunko diilistä vai kaupasta f 19 Puhu tilanteen mukaan 21 PUHETILANTEITA 22 Keskustelu avartaa 22 Esittely herättää kiinnostuksen 29 Esitelmä on täyttä asiaa 32 KUUNTELE TARKASTI! 34 KIRJOITTAMINEN KIRJOITTAMINEN ON TYÖTÄ 36 SANOISTA TEKOIHIN 37 Ideoi, tutki ja hahmota 37 Jäsennä sanottavasi 43 Suunnitelmasta tekstiksi 48 Täsmennä, tiivistä, tyylittele .. 58 Kieliasu kuntoon 76 Kirjoita teksti puhtaaksi 100 SUOMEN KIELEN RAKENNE KIELELLÄ ON RAKENNE .... 102 KIELIOPIN KÄSITTEET TYÖVÄLINEINÄ 106 SUOMEN KIELEN ÄÄNTEET . 108 Vokaalit 108 Konsonantit 109 Ääntäminen ja kirjoittaminen 110 SANASTO 112 Sanojen rakenne 112 Sanaston synty 114 SANOJEN LUOKITTELUA .... 116 Substantiivit 118 Adjektiivit 119 Pronominit 120 Numeraalit 121 Verbit 121 Partikkelit 122 SANOJEN TAIVUTUSTA 124 Nominien taivutus 124 Verbien taivutus 134 LAUSE JÄSENTYY 144 Predikaatti 144 Subjekti 144 Objekti 144 Predikatiivi 145 Adverbiaali 145 Attribuutti 146 SANOISTA LAUSEIKSI 148 Lause, virke ja lauseke 148 SUOMI JA MUUT KIELET SUOMEN KIELEN KEHITYS . 153 Uralilta Suomeen 153 Kielisukulaisuus 156 Rahvaan puhekielestä sivistyneeksi kirjakieleksi 157 KIELET KIELESSÄ 162 Aluekielet 162 Kieli yhdistää ja erottaa 163 Arkiset puhekielet 164 Naisten kieli ja miesten kieli . 165 KIELTEN AVARUUS 166 Kielikuntia, kieliperheitä, kieliä 166 Indoeurooppalaiset kielet 166 Muita kielikuntia 168
PUHE- .. VIESTINTA PUHUJAKSI El SYNNYTÄ VAAN OPITAAN Osallistumme päivittäin lukuisiin puhetilanteisiin: puhumme puoli päivää, kuuntelemme kaksi kolmannesta. Puhumalla tiedotamme, vaikutamme, osallistumme, viihdytämme ja pidämme yllä ihmissuhteita. Kuuntelemalla saamme tietoja, vaikutteita ja virikkeitä. Tarvitsemme monipuolisia viestintätaitoja yksityis- ja työelämän puhetilanteissa. Selviytyäksemme niistä menestyksellisesti meidän on tutustuttava puheviestinnän teoriaan ja harjoiteltava puhetaitoa käytännössä. Tällä kurssilla paneudumme seuraaviin puheviestinnän osa-alueisiin: — oheisviestintä — äänenkäyttö — kielenkäyttö — erilaisten puhetilanteiden säännöt — keskustelu, esittely, esitelmöinti — tehokas kuunteleminen. Puhetilanteet vaihtelevat yksityisistä julkisiin ja epävirallisista virallisiin. Selviämme yleensä vaivattomasti yksityisistä ja epävirallisista puhetilanteista, koska ne ovat meille tuttuja: olemme oppineet kantapään kautta, millainen puhe- käyttäytyminen johtaa hyviin ja millainen huonoihin tuloksiin. Epävarmaksi tunnemme itsemme silloin, kun joudumme puhumaan tilanteessa, jonka pelisääntöjä emme tunne. Julkiset ja viralliset puhetilanteet ovat monille outoja, ja siksi ne aiheuttavat päänvaivaa, jopa pelkoa. PUHEVIESTINTÄ
JÄNNITTÄÄKÖ? Esiintymispelkoa ja viestintäarkuutta saattavat aiheuttaa oudon tilanteen lisäksi esimerkiksi asiantuntemattomuus, huono valmistautuminen, epätietoisuus kuulijoiden odotuksista, itsensä aliarviointi ja muiden yliarviointi. Paras tapa päästä esiintymispelosta on valmistautua huolellisesti. Aloita valmistautuminen heti kun saat tiedon esiintymisestä. Tutustu ennalta aiheeseen, paikkaan, yleisöön, muihin keskustelijoihin tai puhujiin. Hanki tietoja aiheestasi: lue, tutki, pohdi, havainnoi, keskustele. Suunnittele esityksesi yksityiskohtaisesti ja harjoittele sitä useita kertoja. Keskity esiintyessäsi asiaan, älä itseesi. Suuntaa kuulijoiden huomio siihen, mitä sanottavaa sinulla on. Kun innostut itse asiastasi ja saat kuulijatkin innostumaan, häiritsevä itsetarkkailu unohtuu. Opiskele puheviestinnän teoriaa. Tunnet itsesi varmemmaksi, kun tiedät, mistä osista onnistunut esitys koostuu ja miten eri puhetilanteissa tulee käyttäytyä. Teoria ei kuitenkaan yksin riitä, vaan tietoja täytyy soveltaa käytäntöön. Hakeudu aktiivisesti erilaisiin puhetilanteisiin ja hanki esiintymiskokemusta. Jokainen esiintymiskerta lisää itseluottamustasi — pelon voi voittaa vain kohtaamalla sen. Esiintymispeloksi ei ole syytä lukea sitä pientä jännitystä, joka kuuluu aina julkiseen esiintymiseen. Jännitys on osa latautumista, joka valmistaa hyvään suoritukseen. Jännitys muuttuu esiintymispeloksi vasta kun se häiritsee esiintyjää ja esittämistä. Esitys kärsii, jos jännitys aiheuttaa voimakkaita fysiologisia seurauksia: jatkuvaa vapinaa, punastelua, hikoilua ja hengen haukkomista. Oireita voi ehkäistä opettelemalla hyvin jonkin rentoutustekniikan (ks. harjoitus 2) ja käyttämällä sitä ennen esiintymistä. Esiintymistilanteessa liikkuminen purkaa jännitystä: vapisevat kädet rauhoittuvat, kun koskettaa vaikkapa pöydän reunaa tai tehottaa puhetta eleillä. Oikea hengitystäpä antaa hyvän perustan sujuvalle puheelle ja auttaa myös poistamaan jännitystä. Hengitettäessä sekä vatsan (vatsahengitys) että rintakehän (rinta- hengitys) pitäisi liikkua. Ilman loppuminen ja puheen katkeilu saattavat aiheutua siitä, että puhuja hengittää vain keuhkojen yläosalla (ns. solisluuhengitys). Väärä hengitystäpä johtaa myös kaulan, niskan ja hartioiden jännittämiseen. Jännityksen oireet häiritsevät kuitenkin yleensä enemmän puhujaa kuin kuulijoita. Kuulijat suhtautuvat myötätuntoisesti jännittävään esiintyjään — pieni punastelu ja epävarmuus on inhimillistä. 7
TEHTÄVIÄ 2 a b Keskustelkaa ryhmissä seuraavista aiheista: Millaisissa tilanteissa on helppo puhua? Millaisissa tilanteissa olette kärsineet esiintymis- tai viestin- täpelosta? Miten esiintymispelko ilmeni? Miten yrititte päästä pelosta? Miten kuulijat voivat lievittää esiintyjän pelkoa? Mikä on pahinta, mitä esiintyessä voi sattua? (Antakaa mielikuvituksen lentää.) Rentouta itsesi! Makaa lattialla. Toista mielessäsi jotain rauhoittavaa lausetta (”01en rauhallinen.” tai ”Minun on hyvä olla.”). Kuvittele olevasi jossain miellyttävässä paikassa: metsässä, aurinkoisella rannalla, kesäisellä niityllä. Aloita kehosi rentouttaminen jalkateristä kuvittelemalla, että ne ovat painavat ja rennot. Keskity sen jälkeen ajattelemaan pohkeita, reisiä, käsivarsia jne. Jatka, kunnes koko keho tuntuu rennolta. Lepää pari minuuttia ja palaa sen jälkeen valvetilaan avaamalla silmät, hengittämällä syvään ja venyttelemällä jäseniä. Istu tuolissa mahdollisimman mukavassa asennossa ja anna käsien roikkua sivuillasi. Purista kädet nyrkkiin, jännitä niitä puoli minuuttia ja rentouta ne sen jälkeen hitaasti. Jännitä ja rentouta vuorotellen myös jalka-, niska-ja vatsalihakset. Jännitä vuorotellen eri kasvolihaksia: 1. Rypistä otsaasi. 2. Kurtista kulmiasi voimakkaasti. 3. Purista silmäluomet kiinni tiukasti. 4. Purista hampaat lujasti yhteen. Jännitä lihaksia puolen minuutin ajan ja rentouta ne sen jälkeen. Rentouta ääntöelimet haukotelemalla syvään. Tutustu hengityksen toimintaan: Seiso suorana tai makaa lattialla selälläsi. Hengitä syvään ja pane kädet vatsan päälle. Tunnet, kuinka vatsa työntyy ulospäin sisäänhengityksen aikana. Tämä johtuu siitä, että pallea liikkuu alaspäin ja aiheuttaa painetta vatsaonteloon. Kun pallea vetäytyy alaspäin, keuhkot laajenevat. Ulos- 8 PUHEVIESTINTÄ
hengityksessä pallea nousee takaisin paikoilleen ja vatsa vetäytyy sisäänpäin. (Vatsa- eli palleahengitys) Pane kädet kylkiluiden päälle ja hengitä syvään. Tunnet, kuinka kylkiluut liikkuvat ja laajentavat rintakehää eteen ja sivuille sisäänhengityksen aikana. Uloshengityksessä rintakehä laskeutuu. (Rinta- eli kylkiluuhengitys) Käytämme yleensä yhdistettyä vatsa- ja rintahengitystä: sekä vatsa että rintakehä liikkuvat. Koetapa hengittää siten, että ne pysyvät kutakuinkin paikoillaan. Liikuta vain rintakehän yläosaa kohottamalla olkapäitä (solisluuhengitys). Miltä tuntuu? SANAT EIVÄT MITÄ KERTOMAAN Puhuminen on kokonaisilmaisua: sanallista viestintää täydentää sanaton oheisviestintä. Kuulijat tekevät päätelmiä puheen merkityksestä ja uskottavuudesta paitsi puheen sisällön myös puhujan esitystavan ja olemuksen perusteella. Puhe vaikuttaa kuulijoihin sitä tehokkaammin, mitä paremmin oheisviestintä tukee kielellistä viestintää. Puhujan on puolestaan syytä tarkkailla kuulijoiden oheisviestintää, sillä se on usein ainoa palaute, jonka hän puheestaan saa. Puhuja voi oheisviestinnän perusteella päätellä esimerkiksi, mikä yleisöä kiinnostaa, mitä asioita ei ymmärretä, mitkä seikat kaipaavat lisäselvitystä, milloin kannattaa keskustella tai milloin tarvitaan piristykseksi vitsi, kuvanauha tai tauko. Uskomme enemmän sanattomaan kuin sanalliseen viestintään, varsinkin jos ne ovat ristiriidassa keskenään. Puhujaa ei lohduta kuulijoiden kiitos, jos he samanaikaisesti haukottelevat ja vilkuilevat kelloa. Oheisviestintä myös paljastaa, kannattaako kuulijoiden huomautukset Mielenkiintoista”, ”hyvä esiintyjä” ja ”tuore juttu” ottaa kohteliaisuutena. Omaa oheisviestintäänsä kannattaa analysoida ja kehittää. Analyysissa on syytä kiinnittää huomiota seuraaviin seikkoihin: — katsekontakti — ilmeet ja eleet
— ulkoinen olemus (ryhti, liikkuminen, kampaus, pukeutuminen) — sisäinen olemus (aitous, varmuus, rauhallisuus, innostuneisuus). Katsekontakti on puhujan ja kuulijoiden vuorovaikutuksen perusta. Katsomalla yleisöä puhuja osoittaa, että hän ottaa sen huomioon ja että hänellä on juuri sille jotain sanottavaa. Kuulijat tuntevat näin olevansa osallisina puhetilanteessa. Puhuja jättää kuulijat ulkopuolisiksi, jos hän keskittyy esitelmöimään kalvoilleen ja papereilleen. Ilmeillä ja eleillä kannattaa rohkeasti tehottaa, havainnollistaa ja värittää sanottavaansa. Kasvot, kädet ja koko keho osallistuvat yleensä itsestään viestintään varsinkin silloin kun puhuja eläytyy asiaansa. Ilmeet ja eleet tekevät esityksestä kiinnostavan: yleisö haluaa tietää, miten puhuja suhtautuu esittämiinsä asioihin. Liian vilkas elehdintä saattaa tietysti häiritäkin, mutta siihen eivät suomalaiset esiintyjät juuri syyllisty. Ulkoinen olemus viestii sekä puhujan persoonallisuudesta että hänen suhtautumisestaan yleisöön ja puhetilanteeseen. Puhujan kannattaa sovittaa pukeutumisensa tilanteen, yleisön ja edustamansa yhteisön mukaan, niin että se ei loukkaa ketään eikä ole esteenä viestin perillemenolle. Odotusten vastainen pukeutuminen on tietysti perusteltua, jos puhuja haluaa sillä korostaa persoonallista ominaislaatuaan ja omintakeista sanomaansa. Ulkoista ja sisäistä olemusta ei voi erottaa toisistaan. Ilmeet, eleet, katse, ryhti, liikkuminen ja pukeutuminen viestivät puhujan sisäisestä olemuksesta: hymy kertoo iloisuudesta, käsien vääntely hermostuneisuudesta, vilkkaat eleet innostuksesta, katseen harhailu epävarmuudesta, suora ryhti itsevarmuudesta jne. Ulkoisen esiintymisen hallitsee parhaiten silloin kun on rentoutunut, keskittynyt ja sisäisesti hyvin latautunut. Sisäinen lataus saavutetaan perehtymällä asiaan: asian sisäistäminen antaa varmuutta, oman näkemyksen muodostaminen rohkeutta ja asian kokeminen tärkeäksi intoa puhua. Kokonaisesiintyminen on aitoa, kun ulkoinen esiintyminen nousee asiasisällöstä ja puhujan sisäisestä olemuksesta. Kaikkien puhujien ei siis pidä omaksua samanlaista oheis- viestintää, vaan jokaisen tulee kehittää omaa persoonallista esiintymistapaansa tarkkailemalla ja analysoimalla sekä itseään että muita erilaisissa puhetilanteissa. Tavoitteena on aito, uskottava ja persoonallinen kokonaisuus, jossa sanaton ja sanallinen viestintä liittyvät saumattomasti yhteen. PUHEVIESTINTÄ
TEHTÄVIÄ Millaisia ovat alla olevien kuvien ihmiset (ammatti, koulutus, arvot, luonne jne.)? Mihin seikkoihin perustat päätelmäsi? Arvioikaa pareittain toisianne. Mitä päätelmiä voitte tehdä toisistanne pelkän ulkomuodon perusteella? Keskustelkaa yhdessä, kuinka hyvin ulkomuodosta tehdyt arviot pitävät paikkansa. Ketkä televisioesiintyjät ärsyttävät sinua? Entä ketkä ovat sinusta miellyttäviä? Analysoi tarkasti, mitkä seikat ärsyttävät ja mitkä miellyttävät sinua näissä esiintyjissä. Ammattiesiintyjien oheisviestintä on yleensä hyvin hallittua ja odotuksenmukaista. Tarkkaile esimerkiksi — poliitikkoja — pappeja — uutistenlukijoita — myyntimiehiä — näyttelijöitä — opettajia. Kuvaa heidän esiintymistään. Millainen oheisviestintä sinun mielestäsi saa puhujan tuntumaan — arvokkaalta — jännittävältä — luotettavalta — valheelliselta — kiinnostavalta — tylsältä? PUHEVIESTINTÄ 11
ÄÄNI - OSA PERSOONALLISUUTTA Ääni syntyy, kun keuhkoista lähtevä ilmavirta saa äänihuu- let värisemään kulkiessaan niiden läpi. Ääni saa värinsä rintakehän, nielun, suun ja nenän onteloista. Artikulointi tapahtuu kielen, huulten, hampaiden, leuan ja kitalaen avulla. Äänen sujuvuus perustuu oikeaan hengitystekniikkaan, sointuisuus ilman kierrättämiseen onteloissa, selkeys huulien ja leuan tehokkaaseen liikutteluun. Ääni ja puhetapa ovat osa persoonallisuutta, siksi niitä tulee kehittää — samoin kuin oheisviestintääkin — jokaisen oman ominaislaadun pohjalta. Äänenkäyttönsä hyvät ja huonot puolet oppii tuntemaan nauhoittamalla ja analysoimalla omaa puhettaan ja luentaansa. Analysoinnissa kannattaa kiinnittää huomiota äänenkäytön kuuluvuuteen, selkeyteen ja vaihtelevuuteen. Kuuluvuus on tärkein ominaisuus, koska jos yleisö ei kuule puhetta, on aivan sama mitä tai miten puhut. Selkeys riippuu artikuloinnin tehokkuudesta ja tarkkuudesta. Jos liikuttelet liian vähän huuliasi ja leukaasi, puheesi on epäselvää ja mumisevaa. Artikulointivirheitä suomalaisilla on eniten vierassanoissa, joissa esiintyy b, (d), f tai g: puhumme Perliinistä (Berliini), vestivaaleista (festivaali), Saapista (Saab) ja kee- neistä (geeni). Suomalainen ei usein edes huomaa soinnillisen ja soinnittoman konsonantin eroa, koska niiden vaihtaminen ei suomessa muuta yleensä sanan merkitystä. Huolellisessa puheessa on kuitenkin kiinnitettävä huomiota soinnillisten konsonanttien tarkkaan ääntämiseen. Vieras- sanoihin liittyy usein muitakin ääntämisongelmia: yksinäiskonsonantti kahdennetaan virheellisesti ruotsin mallin mukaan (Porttukali, tradiittio, alkkoholi) ja vokaalit äännetään epätarkasti sellaisissa sanoissa, joissa on sekä etu- että takavokaaleita (olumpia, pujama). Vaihtelevuus tekee puheesta mielenkiintoista. Vaihtele äänen voimakkuutta, korkeutta, sävyä ja tunneväritystä sisällön mukaan. Painota tärkeitä asioita: painotus merkitsee puheessa samaa kuin alleviivaus tekstissä. Pidä selkeä tauko, kun siirryt uuteen asiaan tai haluat antaa kuulijoille omaksumisaikaa — tauot jaksottavat puhetta samaan tapaan kuin välimerkit ja kappalejaot kirjoitusta. Jos unohdat jotain tai sotkeudut sanoissasi, ole hetki hiljaa äläkä PUHEVIESTINTÄ
yritä täyttää tyhjyyttä aaveäänillä (öö, mmmm) ja täytesanoilla (tuotatuota, jajaja, totanoin). Puheen nopeutta kannattaa myös vaihdella: ydinasiat kerrotaan hitaammin, esimerkit, kaskut ja tarinat nopeammin. Liian hidasta puhe- tyyliä on syytä varoa, sillä ihminen pystyy kuuntelemaan huomattavasti nopeammin kuin puhumaan. TEHTÄVIÄ Lukekaa ääneen seuraavat lauseet. Nauhoittakaa luenta ja kuunnelkaa tarkasti ääntämystä. Bill tuli Saabilla Bombantalolle. Fiona järjesti farmilla festivaalit. Fiesta oli fiasko. Gabriel kävi Portugalissa ja Argentiinassa. Bob auttoi baarimikkoja nostamaan paarit pubiin. Radio syytti oppositiota tradition halveksimisesta. Vuokko vie yöllä tuolit ja pianon suojaan. Työmies kuokkii suolla. Madridilaislehdet kertovat Soulin olympialaisista. Kaikki arkeologit kiiruhtivat Golanin kukkuloille. Lukekaa seuraavat lauseet ystävällisesti, vihaisesti, innostuneesti ja ivallisesti. Hei, kiva nähdä! Hauska olla täällä tänään. Sain luvan. Anna minä autan. Sinulla on uusi suunnitelma. Tutkikaa seuraavia tekstejä. Mitä sanoja, lauseita tai jaksoja painottaisitte lukiessanne tekstiä ääneen? Mitkä jaksot luki- sitte hitaasti, mitkä nopeasti? Mihin kohtiin sijoittaisitte tauon? Millainen sävyjä tunneväritys kuulostaisi luontevalta? Lukekaa tekstit nauhaan kotona ja kuunnelkaa näytteitä tunnilla. Rakennusliike Oy:n toimisto on suljettuna heinäkuun ajan. Otamme Teihin yhteyttä maanantaina ensimmäinen elokuuta, jos sanelette vastaajaan nimenne ja puhelinnumeronne. Voitte alkaa sanelun merkkiäänen kuultuanne, ja Teillä on aikaa kolme minuuttia. Kiitos yhteydenotosta. PUHEVIESTINTÄ 13
Kestävää iloa. Sähköpojilta. Jouluksi kotiin... tai jo ennen joulua. Uusi televisio, videot, hifilaitteisto, mikrouuni, tiskikone... nauhuri, kelloradio... Koko perheen yhteinen lahja, lahja nuorelle parille, junioreille, varttuneemmalle väelle. Kaikille! Kestävää iloa vuosiksi eteenpäin. Sähköpojilta! Kotimainen kysyntä lisääntyi viime vuonna liiallisesti. Yksityinen kulutus kasvoi edelleen viisi prosenttia, vaikka kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen reaalikasvu jäi yhteen prosenttiin. Eräs syy kotimaisen kysynnän purkautumiseen oli rahoitusmarkkinoiden vapautuminen. Kysynnän kasvu lisäsi kulutustavaroiden tuontia 18 % ja investointitavaroidenkin tuonnin kasvu nousi 17 %:iin. Vaihtotaseen alijäämä suureni 12,6 mrd. mk:aan eli 2,9 %:iin kansantuotteesta. Inflaatio nopeutui selvästi kertomusvuonna kysyntäpaineiden vuoksi. Kevään tuloratkaisut, asuntojen hintojen jyrkkä nousu sekä alkoholijuomien ja tupakan hintojen korotukset olivat nopeutuneen inflaation välittömiä syitä. Kuluttajahinnat kohosivat kertomusvuonna 5,1 % eli enemmän kuin OECD-maissa keskimäärin. Sää on viikonloppuna lauha, mutta muuttuu alkuviikolla kylmemmäksi pohjoisesta alkaen. Lauantaina ja sunnuntaina Etelä-Suomessa on enimmäkseen poutaa, Itä- ja Poh- Hflm PUHEVIESTINTÄ
f jois-Suomessa tulee jonkin verran räntää, myöhemmin lumikuuroja. Alkuviikolla koko maassa sataa jonkin verran lunta. Viikonloppuna lämpötila on Etelä-ja Keski-Suomessa 2 — 6 °C, Lapissa nollan vaiheilla. Alkuviikolla sää kylmenee siten, että pohjoisosissa on —10:stä -20 °C:seen ja etelä- ja länsiosassa 0:sta -10 °C:seen. Aikaa ja vaivoja säästäen sekä voimieni mukaan tunnollisesti laiminlyöden muut tehtäväni, olen saanut laadituksi tämän halpatajuisen, taivaallisia näköaloja hipovan opasteen. Sen laatimisessa olen saanut arvokasta apua liiketuttavaltani Osto- ja Myyntiliike Haitarilta, joka hyväntaht. on lainannut käytettäväkseni yliluonnottoman kokoisen teatte- rikiikarin — ilman koteloa — ainoastaan 2 savukerasiaa ja kunniasanaa vastaan. Tarvittavien tähtitieteellisten lukujen yliolkaisessa käsittelyssä olen ilman tekijän suosioll. lupaa saanut rohkaisua Valtion Tulo-ja Menoarviosta. Taloudellista tukea olen joutunut saamaan Tieteelliseltä Tutkimussäätiöltä. Säätiön juhlakokouksessa nimittäin eräs sen jäsenistä poistuessaan luuli minua eteisvartijaksi ja työnsi kouraani 10 mk. Josta kaikesta pyydän lausua syvimmät kiitokseni. (Olli, Tähtiopin alkeet) Cördoba Etäällä ja yksin. Suuri kuu, musta ratsu, laukussani oliiveja. Vaikka tunnen tiet en saavu koskaan Cördobaan. Halki tasangon, päin tuulta, verikuu, musta ratsu. Cördoban torneista minua katsoo kuolema. Voi pitkää, pitkää tietä! Voi urheaa ratsua! Minut korjaa kuolema jo ennen kuin saavun Cördobaan! Cördoba. Etäällä ja yksin. (Federico Garcia Lorca, Ratsastajan laulu) Suunnitelkaa ja nauhoittakaa mainos, tietoisku, uutiset, kuunnelma tai lyhytelokuva. PUHEVIESTINTÄ 15
LUONTEVAA PUHEKIELTÄ PUHU VAPAASTI Puhumme eri lailla kuin kirjoitamme. Puheessa suosimme tuttuja sanoja, lyhyitä lauseita ja yksinkertaisia rakenteita, kirjoituksessa käytämme sen sijaan vaikeampia sanoja, pitempiä lauseita ja mutkikkaampia rakenteita. Puhekieltä on helpompi ymmärtää kuin kirjoituskieltä. Puhekieli vie asiaa hitaasti eteenpäin ja annostelee sanottavansa kuulijoiden omaksumiskyvyn mukaan. Kuulijaa valmistellaan ja johdatellaan uuteen asiaan, kuten seuraavista esimerkeistä käy ilmi: kirjoituskieli Tullessaan eilen töistä Virtanen kolaroi työtoverilta lainaamansa auton käyttökelvottomaksi. puhekieli Tiedättekö Virtasen Matin. Matti lainasi eilen työkaveriltaan Mersun ja lähti sillä töistä kotiin. Arvatkaa mitä sitten tapahtui — Matti ajoi kuorma-auton perään ja Mersu meni ihan romuksi. Puhekieli sisältää runsaasti johdatteluja, toistoa ja täytesanoja, siksi se tuntuu väljältä ja helppoymmärteiseltä. Puhe-ja kirjoituskieli ovat eri kielimuotoja. Puhetta ei siis pitäisi kirjoittaa valmiiksi ja lukea suoraan paperista, koska tiivistä kirjoituskieltä on vaikea ymmärtää kuultuna. Jos ei rohkene puhua ilman kirjoitettua tekstiä, täytyy kirjoitus muokata puhekieliseksi. Puheenomaisessa tekstissä käytetään — lyhyitä sanoja — tuttuja sanoja — konkreettisia sanoja — paljon yhdistäviä sanoja — paljon verbejä, vähän substantiiveja — paljon persoonamuotoisia verbejä — vähän lauseenvastikkeita — lyhyitä lauseita. Viisainta on kuitenkin tehdä valmiiksi kirjoitetusta tai suunnitellusta puheesta tukisanalista, johon merkitään vain puheen pääkohdat ja sellaiset tiedot (numerot, tilastot, PUHEVIESTINTÄ
nimet), jotka pelkää unohtavansa. Puhuttaessa tukisanalis- tan pohjalta kieli on puheenomaista, oheisviestintä täydentää luontevasti puhetta ja vuorovaikutus yleisön kanssa säilyy. TEHTÄVIÄ Laatikaa parityönä lyhyt puhe jostakin alla olevasta aiheesta. Tehkää puheesta kaksi versiota: valmis teksti ja tukisa- nalista. Toinen lukee puheen paperista, toinen puhuu vapaasti tukisanalistan pohjalta. Miten puheet eroavat? Mainosta paikallisradiossa messuja/lastenjuhlia/konserttia. Innosta luokkaa lähtemään vierailulle johonkin sinua kiinnostavaan yritykseen. Perustele työhönottohaastattelussa, miksi sinut kannattaa valita automyyjäksi/yksityissihteeriksi/keskukseksi/kuulut- tajaksi/tiedottajaksi. Miksi Ilona Aho on valittava huvitoimikunnan puheenjohtajaksi / Merkonomit ry:n sihteeriksi / Matkailukerhon rahastonhoitajaksi? Millaista puheopetusta kauppaopiskelija tarvitsee? Suomalainen vaikenee kolmella kielellä. Miten vapaudun esiintymispelosta? Näin saadaan elintarvikkeiden/palveluiden/asuntojen hinnat kuriin! Kannusta muita lukemaan mielikirjasi / katsomaan mieli- elokuvasi. Mitä puhekielen ja mitä kirjoituskielen piirteitä on seuraavissa teksteissä? Arvioi sanastoa, lause- ja virkerakenteita sekä tiiviyttä (johdattelut, täytesanat, toisto). Niin tuli mieleen, kun tuli näin sopiva tilaisuus ja — — ja sopiva aihe, että onkin ollut monta kertaa mielessä — tuota — toimittajalta kysyä, kun hän pitää näitä liikennejuttuja radiossa ja muuta — tuota niin — että onko näillä rekka- miehillä ja kuorma-autoilla ja jopa linja-autoillakin — — onko niillä erikoisoikeus ylittää — tuota tuota — näitä nopeusrajoituksia, liikennemerkeissä olevia nopeuksia. Jos on kahdeksankympin rajoitus, niin ei muuta kuin ohi vaan — ei puhettakaan, että siinä jonossa ajetaan. Ja varsinkin rekka-autoilijat ovat semmosia. Onko näillä joku etuajo- oikeus, näillä isommilla autoilla, rajoitusalueella? PUHEVIESTINTÄ 17
— Huomenna sä Solveig menet kaupungille ja kierrät liikkeitä ja kyselet lähetin paikkaa. Ymmärrätsä! Siitä ne johtajatkin on alkaneet. Ja vaikka susta ei olekaan johtajaksi niin sä voit päästä konttoriharjoittelijaksi. — Emmä tykkää konttoreista, mä yritin. — Mä arvaan sen. Sähän et pidä muusta kuin vetelehtimi- sestä... — Mä haluaisin jotain muuta... — Et halua. Sä menet lähetiksi ja sillä selvä. Mene vaikka famulle yöksi että kerkiät ajoissa niihin paikkoihin. Famu saa katsoa Helsingin Sanomia jos siellä on joku paikka ja jos siellä ei ole niin sä etsit itse. (Lassi Sinkkonen, Solveigin laulu) — Minulla on vielä pari ongelmaa, mies sanoi, ja oikeastaan sen vuoksi ehdotinkin tapaamista tällä tavoin. Ongelma tai oikeammin sanottuna kaksi. Olette varmaan selvillä siitä, insinööri Berggren, että herra Lönnqvist tuntee tiettyä kaunaa, ei vain teitä kohtaan henkilönä, vaan myös tiettyjä pyrkimyksiä kohtaan johtamassanne yhtiössä. Teidän tapauksessanne olisi viisainta olla tietämättä mistään mitään, koska kaikki tietoomme tulleet tapaamiset ovat olleet salaisia. Herra Lönnqvist pitää teitä aivan liian joustamattomana. Te edustattekin vanhaa yritysjohtaja- tyyppiä. Vuorineuvos Andersin vetäytyminen hallituksesta on avannut tien uudistumiselle. (Jörn Donner, Itsenäisyyspäivä) Tietotekniikan fyysisiä välimatkoja rikkova luonne oli käytettävä hyväksi. Tämän toimintahengen leijaillessa Pohjoismaiden yllä tietotupatoiminta levisi nopeasti eteenpäin ja leviää edelleenkin, sillä kiinnostusta toimintaa kohtaan on osoitettu eri puolilla maapalloa. Keskittymiskehityksen vastainen ajatuslinja tulee hyvin esille professori Juhani Oksmanin tietotuvalle antamassa määritelmässä: ”Tietotupa voidaan määritellä keskukseksi, jossa tietoteknillisiä laitteita on syrjäseudun kunnan asukkaiden käytössä. Pyrkimyksenä on taistella niitä haittoja vastaan, joita talouden keskittymiskehitys kunnassa aiheuttaa, esiintyivätpä ne taloudessa, koulutuksessa tai sivistyselämässä tai koskivat ne sitten työllisyyttä, palveluja tai yleistä viihtyvyyttä.” (Päivikki Kontturi, Aivot ajattelevat, tietotupa toimii) PUHEVIESTINTÄ
PUHUNKO DIILISTÄ VAI KAUPASTA? Puhekieli ei ole niin yhtenäistä kuin kirjoituskieli: tamperelaisen puhe kuulostaa erilaiselta kuin kemiläisen, nuoret käyttävät toisenlaista kieltä kuin heidän vanhempansa, naiset puhuvat usein miehiä huolitellummin jne. Kielenkäyttöömme vaikuttavat ikä, ammatti, sukupuoli, sosiaaliryhmä, asuinpaikka ja monet yksilölliset seikat. Mikrokieliä (esim. eri ikä- ja ammattiryhmien kielet) ja alueellisia murteita sopii hyvin käyttää ryhmässä, jolla on yhtenäinen kielellinen tausta. Suuressa epäyhtenäisessä ryhmässä taas on turvallisinta käyttää yleispuhekieltä, koska sitä ymmärtävät kaikki ja se on tyyliarvoltaan neutraalia. Yleispuhekieltä kutsutaan usein kirjakieleksi (”puhua kirjakieltä”) tai huolitelluksi puhekieleksi. Sitä käytetään esimerkiksi julkisissa puheissa, esitelmissä ja keskusteluissa sekä joukkoviestinnässä. Se poikkeaa kirjoitetusta kielestä lauserakenteiltaan ja usein myös sanastoltaan, mutta on äänteellisesti ja muoto-opillisesti samanlaista kuin kirjakieli — esimerkiksi sellaiset ilmaukset kuin mä meen kotii, se alko kirjottaan, mulla on pää kipee eivät sovi yleispuhekieleen, vaikka ovatkin arkisessa kielenkäytössä tavallisia. Yleispu- hekieli on opeteltava hallitsemaan, koska se on kielimuoto, jota käytetään useimmissa työelämän puhetilanteissa.
TEHTÄVIÄ b Mitkä ilmaukset ovat tyypillisiä vain sinun kotipaikkakunnallasi? Mitä eroja on sinun ja vanhempiesi kielenkäytössä? Miten puheesi eroaa yleispuhekielestä? Millaista kielenkäyttöä arvostat? Miksi ihmiset eivät yleensä halua muuttaa kielenkäyttötapaansa? Miksi eri ikä- ja sosiaaliryhmät käyttävät erilaista kieltä? Miksi naiset puhuvat usein huolitellummin kuin miehet? Mitä ammattikieliä on vaikea ymmärtää? Miten esimerkiksi julkishallinnon tai liike-elämän kieli eroaa yleiskielestä? Ymmärrätkö sanat tuponeuvottelut, nollalinja, hintahaarukka, inflaatio, likviditeetti, diileri, dumpata, liisaus? Mitä päätelmiä voit tehdä seuraavista puhujista (nainen/mies, alle/yli 20-vuotias, länsisuomalainen/itäsuomalainen jne.)? ”Myö oltiin asemaravintolassa sitte ensimmäisen kerran töissä. Niin myö asuttiin siinä aseman yläkerrassa, jota eivät tienneet kukkaan. Mie olin semmonen niinku pesämuna siinä kanttiinissa ja sitten mul oi aina kavereita siellä.” ”Ei koskaan o ollu mitään riitaa, et kyl tota niin siel tulee joku sellanen toverihenki ja tota siinä pidetään yhtä. Tietenkin kun on joku pitkä reisu ja tota niin pahat kelit ja noin nii, siinä voi joskus porukka sillä lailla hermostua taikka kärttyyntyä, ettei paljo morjes viitti kellekkään sanoo.” ”Se niin tota kun tuli se — — emmää tiä — se Hannele Lauri tuli sinne syämään keiton ja sitte se koko ajan pesi sitä pöytää ja sitte tota se sano että hyvää ruakahalua ja sitte se sano että täälä keitossa on kärpänen ja sitten se pitsapoika sano että — — et se niin tota sano että ei se oo kärpänen se on rusina. Sitten se lähti lentoon se rusina ja sitten — hi-hi-hi — sitten tota se sano että kyllä tää elämä — maailmakin muuttuu kun rusinakkin lentää.” Paikallisradioiden ja yleisradion nuortenohjelmien kielenkäyttö on aiheuttanut paljon närää. Millaista kieltä sinun mielestäsi pitäisi käyttää radiossa? Esittele yleispuhekielellä a) vierustoverisi, b) harrastuksesi, c) koulusi, d) työpaikkasi tai e) jokin kotipaikkakuntasi nähtävyys. 20 PUHEVIESTINTÄ
Kielen rekisteri — kielenkäytön alue, tyylilaji PUHU TILANTEEN MUKAAN Puhetilanne ratkaisee, millaisen rekisterin valitsemme. Puhumme luonnostaan eri lailla kotona, kaupassa, koulussa, työssä, kokouksessa tai haastattelussa. Oikea rekisteri edistää viestin perillemenoa. Viesti ei todennäköisesti välity toivotulla tavalla, jos oppilas sanoo rehtorille:”Hei reksi, et viittis heittää poissaololupaa huo- miseks?” tai luokkatoverilleen: ”01e hyvä ja siirry luokkaan, sillä oppitunti alkaa tuokion kuluttua.” Hyvä puhetaito on sitä, että hallitsee monta rekisteriä ja osaa valita kuhunkin tilanteeseen sopivan rekisterin. Valintaan vaikuttaa esimerkiksi se, onko puhetilanne julkinen vai yksityinen, virallinen vai epävirallinen, muodollinen vai epämuodollinen. Yksityisissä ja epävirallisissa puhetilanteissa pyritään yleensä käyttämään samantyyppistä rekisteriä kuin keskustelukumppani. Täysin erilaisen rekisterin valinta viestii usein muille, että puhuja haluaa pitää etäisyyttä ja erottautua ryhmästä. Seuraava esimerkki osoittaa, minkälaisia ongelmia ilmenee, kun puhujat valitsevat eri rekisterit. ”Yritin kerran viikon ajan puhua kirjakieltä kaikissa tilanteissa, aamukahvilla, työpaikalla, ravintolassa, Malmin uimalan saunassa. Tarkoitukseni ei ollut puhua honkajokilaista, vaan pyrin käyttämään kirjakielen muotoja niin luontevasti kuin vain osasin. Silti puheeni loi niin jäätävää sosiaalista etäisyyttä, että minun oli pakko kertoa kokeilustani työtovereilleni, jotta he eivät olisi loukkaantuneet epäkohteliaisuudestani. Tuon viikon aikana jouduin myös muutaman kerran luopumaan tarkoituksestani puhua kirjakieltä kaikissa tilanteissa. Minulle kaikkein opettavin tapaus oli, kun Pekka Kuusi tuli antamaan minulle kirjansa englanninkielisen käännöksen. Siinä puhellessamme minun oli kerrassaan pakko luopua kirjakielisyydestä, niin nokkavalta se kuullosti. Ei siis ollut kyse siitä, ettei kirjakieltä sovi puhua nuorille tai Malmin saunassa, se särähtää myös kun on puheissa oppineen herran kanssa.” Klaus Mäkelä (Kielikello 2/1986) Julkisissa, virallisissa ja muodollisissa tilanteissa käytetään yleispuhekieltä. Huoliteltu kielenkäyttö on erityisen tärkeää silloin, kun puhuja edustaa jotain yhteisöä tai yritystä julkisuudessa. Missään tilanteessa yleispuhekielen ei kuitenkaan tarvitse olla kuivaa, väkinäistä tai kaavamaista, vaan sitä voi puhua luontevasti ja omintakeisesti. PUHEVIESTINTÄ 21
TEHTÄVIÄ 1 Oletko joskus huomannut valinneesi väärän rekisterin? Entä onko sinua jossain tilanteessa häirinnyt jonkun muun kielenkäyttö? Mitä seurauksia väärän rekisterin valinnasta aiheutui? Missä tilanteissa odotusten vastainen kielenkäyttö aiheuttaa hämmennystä tai jopa suuttumusta? Pohdi, mistä syistä puhujat käyttävät eri rekistereitä Seuraavassa puhelinkeskustelussa? — Johtaja Kaukosen puhelimessa Leena Virta. — Hei, tääll’on Kirsi. Onks Kake paikalla? — Johtaja on kokouksessa ja tulee kello 14. — Mulla ois yks tärkee juttu. Eksä vois hakee sitä hetkeks puhelimeen? — Johtaja on kieltänyt yhdistämästä puheluja kokouksen aikana, mutta voin pyytää häntä soittamaan kello 14 jälkeen. — Mitä tärkeetä sillä nyt siellä sitten on? — Johtoryhmän kokous. — No, käske sitä soittaan, ku se tulee. — Toimitan viestin ja pyydän häntä ottamaan yhteyttä, kun kokous on päättynyt. — Hei sitten. — Kuulemiin. PUHETILANTEITA KESKUSTELU AVARTAA Keskustelutaitoa tarvitsemme sekä yksityis- että työelämässä: juttuhetkissä, työryhmissä, seminaareissa, ideapalavereissa, kokouksissa ja neuvotteluissa. Keskustelu on tärkeä työmenetelmä päätöksenteossa, toiminnan suunnittelussa, tuotekehittelyssä, yhteystoiminnassa, markkinoinnissa sekä myynnissä jne. Menestyksekäs tehtävien hoito vaatii työnte- 2 3 22 PUHEVIESTINTÄ
Millainen on ryhmäsi viestintäilmasto ? kijältä monipuolisia keskustelu- ja ryhmätyötaitoja. Keskustelemalla vaihdamme tietoja, mielipiteitä ja kokemuksia. Keskustelu antaa virikkeitä, avartaa näkemystämme ja jäsentää asiakokonaisuuksia — niin kuin ajatusten kielentäminen yleensäkin, koska jäsennämme ja hallitsemme maailmaamme kielen avulla. Erilaisten ideoiden ja näkökantojen yhteensovittaminen innoittaa kehittämään uusia luovia ratkaisuja ongelmiin. Viestintätaitojaan voi kehittää ottamalla rohkeasti osaa erilaisiin keskusteluihin ja analysoimalla niiden pelisääntöjä. Kun tilanteet käyvät tutuiksi ja oppii vaivatta ilmaisemaan itseään, jää aikaa keskittyä itse asiaan. Sosiaalista puhetta Sosiaalisella puheella avataan yleensä keskusteluyhteys. Tyypillisiä avauksia ovat esimerkisi ”Mitä kuuluu?”, ”Kaunis ilma tänään” ja ” Käytkö täällä useinf”. Vastauksetkin ovat jo ennalta tiedossa: ”Hyvää”, "Niin on” ja ”Silloin tällöin”. Myötäily ja odotuksenmukainen vastaus kuuluvat sosiaalisen keskustelun sääntöihin — totuuden vaatimus ei sen sijaan ole ehdoton. Sosiaalisella puheella luodaan ja säilytetään puheyhteys: sen kautta voidaan haluttaessa siirtyä antoisampaan keskusteluun. Keskustelu ryhmässä Keskustelu sujuu parhaiten ryhmässä, jossa on turvallinen ilmapiiri ja myönteinen viestintäilmasto. Avoin ja suvaitseva henki saavutetaan tutkimalla osanottajien näkemyksiä tasapuolisesti ja pyrkimällä rehellisesti yhteisymmärrykseen. Avoin viestintä tyrehtyy, jos keskustelijat suhtautuvat toistensa mielipiteisiin arvostelevasti, välinpitämättömästi tai vähättelevästi. Jokainen ryhmän jäsen on vastuussa keskustelusta ja vaikuttaa sen kulkuun. Yksityinen osanottaja edistää vuorovaikutusta osallistumalla, kuuntelemalla ja kannustamalla kaikkia esittämään mielipiteensä. Hän osoittaa sekä sanallisella että sanattomalla viestinnällä, että on kiinnostunut muiden näkemyksistä ja arvostaa niitä. Keskustelua voi luonnehtia kielipeliksi, jonka säännöt vaihtelevat eri tilanteissa, yhteisöissä ja kulttuureissa. Taitava viestijä omaksuu nopeasti pelisäännöt ja sovittaa puhe- käyttäytymisensä uusien odotusten mukaiseksi. Erilaisiin tilanteisiin on helppo sopeutua, kun hallitsee perustaidot eli osaa jäsentää sanomansa, perustella, havainnollistaa, PUHEVIESTINTÄ 23
vaikuttaa, tulkita, antaa palautetta ja käyttää erilaisia puheenvuoroja. Keskustelijoiden taidot punnitaan siinä, kuinka he osaavat kielen avulla selvittää erimielisyydet. Ristiriitoja ja lukkiutuneita tilanteita voi välttää suhtautumalla avoimesti erilaisiin näkemyksiin. Omia mielipiteitä täytyy olla valmis tarkistamaan, jos saa uutta tietoa tai omat perustelut osoittautuvat hatariksi. Erimielisyys koetaan liian usein arvovaltakysymykseksi, mikä pakottaa osapuolet pitämään jääräpäisesti kiinni omasta kannastaan. Viestintäilmapiiri ja keskustelijoiden taidot ratkaisevat, voivatko osanottajat muuttaa näkemyksiään — peräytyä kunniallisesti — ja näin edistää yhteisymmärryksen syntyä. Keskustelu yleisön edessä Paneelikeskusteluun osallistuu tavallisesti 2 — 6 henkeä ja puheenjohtaja. Osanottajille annetaan etukäteen aihe ja mielellään myös jonkinlainen väljä asialista. Puheenjohtaja avaa paneelin esittelemällä aiheen ja keskustelijat. Keskustelun aikana hän jakaa puheenvuorot, innostaa osallistumaan ja huolehtii, että puhujat pysyvät asiassa. Puheenjohtajan tehtävänä on myös valvoa, että keskustelu etenee suunnitelman mukaisesti ja kaikki asian olennaiset puolet tulevat käsitellyksi. Lopuksi hän päättää keskustelun, esittää tiivistelmän sanotusta ja kiittää osanottajia. Keskustelijat käyttävät asian esittelyn jälkeen muutaman minuutin puheenvuoron, jossa he kertovat yleisnäkemyk- sensä asiasta. Alkupuheenvuoron samoin kuin muidenkin kannanottojen ydinkohdat on syytä ennalta koota tukisa- nalistaksi. Keskustelun aikana kannattaa tehdä muistiinpanoja, koska muuten kommentit muiden puheenvuoroihin unohtuvat. Paneelissa — niin kuin muissakin keskusteluissa — voi käyttää seuraavia puheenvuoroja: — asiapuheenvuoro — mielipide — aloite — kannatus — arviointi — kysymys — täsmennys — kokoava puheenvuoro — ihmissuhde- tai tunnelmapuheenvuoro. Asiapuheenvuorossa tuodaan esiin uusia tietoja. Mielipide- puheenvuoroon sisältyy paitsi kannanotto myös sen perusPUHEVIESTINTÄ
telut. Aloitteessa ehdotetaan ratkaisua ja arvioinnissa kommentoidaan ehdotusta ja sen pohjana olevia tietoja tai mielipiteitä. Kysymyksillä saadaan lisää tietoja, mielipiteitä, perusteluja tai ratkaisuehdotuksia. Täsmennys tarkentaa ja kokoava puheenvuoro kiteyttää edellä sanottua. Ihmissuhde-ja tunnelmapuheenvuoroilla voi kannustaa, keventää ja parantaa ilmapiiriä. Erityistä huomiota paneelikeskustelijan on kiinnitettävä perustelujensa vakuuttavuuteen. Kannanottonsa voi perustaa mm. seuraaviin seikkoihin: — esimerkki — tilasto — numerotiedot — tutkimustulokset — asiantuntijalausunto — käsitteiden määrittely. Laajemman perustelun voi rakentaa puheenvuorossa samaan tapaan kuin kirjoitelmassakin. Päättely voi edetä induktiivisesti (yksityistapauksesta johdetaan yleinen sääntö), deduktiivisesti (yleisestä totuudesta johdetaan yksityinen väite), analogisesti (rinnastetaan kaksi ilmiötä, joilla on samanlaisia ominaisuuksia) tai kausaalisesti (kaksi ilmiötä asetetaan syy-yhteyteen toistensa kanssa). Paneelikeskustelija koettaa taivuttaa yleisön ja muut keskustelijat tukemaan omaa näkemystään. Parhaiten hän onnistuu vakuuttamaan kuulijansa ytimekkäillä ja rakentavilla puheenvuoroilla, harkituilla perusteluilla ja uskottavalla kokonaisesiintymisellä. Väittely Väittelyssä on kaksi osapuolta, jotka edustavat vastakkaisia näkemyksiä. Osapuolet eivät tyydy esittelemään ja perustelemaan omia kantojaan vaan yrittävät parhaansa mukaan kumota vastustajan todistelut. Molemmat koettavat vakuuttaa yleisön, joka yleensä äänestää voittajasta väittelyn päätteeksi. Väittely sisältää seuraavat vaiheet: 1. Osapuolet esittävät oman analyysinsä tilanteesta. 2. Molemmat perustelevat kantansa. 3. Kumpikin puoli koettaa kumota toisen perusteet. Puheenvuorojen pituus sovitaan etukäteen, ja sovittuja aikarajoja on ehdottomasti noudatettava. Alkupuheenvuo- rot kestävät yleensä 5 — 20 minuuttia ja muut puheenvuorot 2—10 minuuttia. Puheenvuorojen järjestys on yk- PUHEVIESTINTÄ 25
sinkertaisimmillaan seuraava: puolustajat käyttävät ensimmäisen, kolmannen ja kuudennen puheenvuoron, vastustajat toisen, neljännen ja viidennen — puolustajat siis aloittavat ja lopettavat väittelyn. Väittelyssä käytetään samanlaisia puheenvuoroja ja perustelutapoja kuin muissakin keskusteluissa. Puheenvuorojen on kosketeltava ydinkohtia ja niiden tulee viedä asiaa johdonmukaisesti eteenpäin, jotta kuulijat saavat kokonaiskuvan väittelijän näkemyksestä, pääperusteista ja päättely- tavasta. Väittelijän on syytä etukäteen valmistella esitystään ja kerätä luetteloksi — näkemyksensä pääkohdat — keskeiset perustelut ja todisteet — vastakkaista näkemystä tukevat todisteet ja niiden vasta- todisteet. Selkeyden vuoksi on syytä valita vain yksi tai kaksi pääväi- tettä ja perustella ne huolellisesti. Keskeisiä väitteitä ja perusteita korostetaan niin, että ne syöpyvät kuulijoiden mieleen. Vastustajan kaikkiin väitteisiin on vastattava, mutta niiden ei pidä antaa sekoittaa omaa päätelmäketjua. Väittely kehittää osallistujien puhe- ja ajattelutaitoa. Väittelijä oppii vaikuttamaan, perustelemaan, päättelemään, arvioimaan todisteiden luotettavuutta, erittelemään mielipiteiden lähtökohtia ja ajattelemaan kriittisesti. Väittely on myös mielenkiintoinen ja vaikuttava tapa välittää tietoa: kuulijat oppivat siitä usein enemmän kuin esitelmästä tai luennosta. 26 PUHEVIESTINTÄ
TEHTÄVIÄ Pohtikaa, millaiset kirjoittamattomat säännöt ohjaavat keskustelua luokassa, ystäväpiirissä, kotona tai työpaikalla. Mistä tai miten pitää puhua saadakseen arvostusta tai hyväksyntää? Mistä asioista ei saa puhua? Miten ihmisten eriarvoisuus näkyy keskustelussa? Mitä tapahtuu, jos joku rikkoo sääntöjä? Pohtikaa, millaisella esiintymisellä keskustelija tai väittelijä voittaa yleisön ja toisten osanottajien luottamuksen. Millainen oheisviestintä kertoo, että keskustelija kuuntelee ja arvostaa muiden mielipiteitä? Entä mitkä seikat osoittavat välinpitämättömyyttä? Minkälaisissa tilanteissa puhujalla on tapana kätkeä ajatuksensa? Milloin puhutaan suoraan? Mistä päättelet, puhuuko keskustelukumppanisi avoimesti? Seuraava teksti on poimittu sanomalehden nuortenosastosta. Kirjoita vastaava kuvaus jostakin omasta keskustelustasi. Kaikkea ei sanota ääneen — Mä täällä vaan moi! (Ihanaa, että oot kotona.) — No, moi! — Mä ajattelin muuten vain soitella. (Toisin sanoen pyytää sua ulos.) — Miten menee? — Siinähän se. Koulu on lähtenyt kivasti käyntiin. Luokkakin on ihan kiva. (Mulla on hirvee ikävä sua! Miksei me voida olla samassa koulussa.) — Mulla alko kans koulu hyvin. Mitäs oot touhunnu? — Enpä ihmeempiä. (Haaveillut susta päivät ja yöt.) — Mä olen tässä lähdössä ulos ja ajattelin kysyä, kelpais- ko kyyti? — Mikäs siinä. Mennäänkö pizzalle? (Vaude, tota mä olen odottanut kauan. Muistatko ensitapaamisemme pizzalla?) — Mennään vaan. Tuun ha- keen sut kohta. — Joo, moi! (Tule sitten pian!) — Moi. Hopeful Järjestäkää paneeli. Valitkaa kuusi keskustelijaa ja puheenjohtaja. Muut arvioivat keskustelua (Millainen on ilmapiiri? Osallistuvatko kaikki? Kannustetaanko hiljaisia? Ovatko keskustelijat perehtyneet asiaan? Käsitelläänkö asiaa monipuolisesti? Mitä puheenvuorotyyppejä ja perustelutapoja käytetään? Millaista kieltä keskustelijat käyttävät? Millaista on heidän oheisviestintänsä?). Keksikää itse aihe tai valitkaa jokin alla olevasta listasta. PUHEVIESTINTÄ 27
Miten voitte parantaa luokkanne viestintäilmastoa? Suomalainen keskustelukulttuuri Politiikan kieli Viestinten vaikutus maailmankuvaamme Hyödyllinen ja hyödytön mainonta Onko Suomessa köyhiä? Miten parantaa Suomi-kuvaa ulkomailla? Miten televisio- ja videoväkivalta vaikuttaa ihmisiin? Kauppaopetuksen hyvät ja huonot puolet Tehokas aikuisopetus Tasa-arvoa työelämään! Liike-elämän moraali Millainen on hyvä ihminen? Suomalainen kulutusjuhla Perustelkaa seuraavat väitteet. Opintolaina on liian pieni. Naismerkonomit saavat vähemmän palkkaa kuin miesmer- konomit. Poliitikot ajavat vain omaa etuaan/yhteistä etua. Tarjoukset tulevat kuluttajalle kalliiksi/halvaksi. IHME-pesukone on edullisempi kuin muut pesukoneet, vaikka maksaa enemmän. Puhelinmyynti palvelee/ärsyttää. Puhuminen helpottaa. Pankkien palvelumaksuja tulee korottaa/laskea. Ansaitsen palkankorotuksen. Saan äidinkielestä kiitettävän/hyvän/tyydyttävän arvosanan. Kiroilu ärsyttää/helpottaa. Järjestäkää kahden tai useamman oppilaan väittelyjä. Keksikää itse aihe tai valitkaa alla olevasta listasta. Avioliitto vai asuinliitto? Kirjastot maksullisiksi! Turvallinen/turvaton ydinvoima Pitäisikö viiniä myydä maitokaupassa? Turhat/tarpeelliset turkikset Eläinkokeet Avustukset kotimaahan/kehitysmaihin Pitäisikö Suomeen ottaa lisää pakolaisia? Huijataanko luonnonlääkkeillä? Työttömyyskorvauksia pitää korottaa/alentaa. Tupakan myynti on kiellettävä lailla. Armeija vai siviilipalvelu? Miehet/naiset ovat parempia johtajia. Pitäisikö eloonjäämiskursseja järjestää? Lapista turistipyydys! PUHEVIESTINTÄ
ESITTELY HERÄTTÄÄ KIINNOSTUKSEN Esittele — nuorempi vanhemmalle — alemmassa asemassa oleva korkeammassa asemassa olevalle — mies naiselle — nainen miehelle, jos mies on huomattavasti iäkkäämpi tai huomattavasti korkeammassa asemassa. Esiteltäessä käytetään yleensä arvonimeä tai titteliä ja nimeä. Puhujan esittely Puhujan esittelee yleisölle tilaisuuden järjestäjä tai juontaja. Esittelyssä kerrotaan puhujan — nimi — asuinpaikka — työpaikka — asema — asiantuntemus — aihe. Esittelijä ja puhuja sopivat etukäteen, mitä seikkoja esittelyssä mainitaan. Esittelyn tavoitteena on saada yleisö luottamaan puhujaan ja kiinnostumaan aiheesta. Yrityksen esittely Yrityksen esittely voi olla monenmuotoinen: esitelmä, video- tai diaesitys, keskustelutilaisuus, opastettu kiertokäynti — tai kooste näistä kaikista. Sen tavoitteena on antaa vierailijoille myönteinen ja totuudenmukainen kuva yrityksestä. Vierailijoita kiinnostavat yleensä yrityksen — historia — organisaatio — tuotanto — taloudellinen tila — henkilöstö — virkistystoiminta — tulevaisuuden näkymät. Suullista esitystä tuetaan esitteillä, näytteillä ja muulla materiaalilla. Esittely on yleensä valmiiksi suunniteltu kokonaisuus, jota esittelijä muokkaa ryhmän ja tilanteen mukaan. Esittelijän tulee valmistautua hyvin ja hankkia tarkat tiedot, niin että hän kykenee puhumaan vapaasti ja vastaamaan vierailijoiden kysymyksiin. Esittelijä edustaa yritystä, siksi hänen on myös muistettava sovittaa kielenkäyttönsä, esiintymisensä ja pukeutumisensa yrityksen tyylin mukaiseksi. PUHEVIESTINTÄ 29
Tuote-esittely Tuote-esittelyn on oltava ytimekäs ja mielenkiintoinen. Kuuntelija — mahdollinen ostaja — ei jää arvailemaan, mitä esittelijä vaikeaselkoisella puheellaan tarkoittaa. Hänelle on heti käytävä selväksi, miksi tuote on kiinnostava, mitä hyötyä siitä on ja miksi se kannattaa hankkia. Tuote-esittelyn voi rakentaa esimerkiksi seuraavasti: 1. Aloitus Herätä kuulijoiden mielenkiinto kysymyksellä, tuoreella tiedolla, yllättävällä väitteellä tms. 2. Perusväite Perusväitteellä osoitetaan, mikä ominaisuus tai mitkä ominaisuudet tekevät tuotteen hankkimisen arvoiseksi. Ominaisuudet eivät kuitenkaan sinänsä kiinnosta kuulijaa, vaan hän haluaa tietää, mitä etua ja hyötyä niistä on. Esiteltäessä esimerkiksi näyttöpäätteitä perusväite voidaan rakentaa tähän tapaan: X:ssä on karhennettu kuvaruutu (OMINAISUUS), joka vähentää heijastuksia (ETU) ja säästää näin silmiä (HYÖTY). 3. Perustelut Väitteet täytyy perustella huolellisesti tosiasioilla. Sellaiset toteamukset kuin "tuote on hyvälaatuinen/kestävä/edullinen/helppokäyttöinen" eivät vakuuta, jos niiden tueksi ei esitetä yksityiskohtaisia tietoja teknisistä ominaisuuksista, PUHEVIESTINTÄ
käyttöiästä, huollosta, takuusta, käyttökustannuksista, hinnasta, käyttöohjeista ja -koulutuksesta. 4. Aktivointi Tuote-esittelyn lopuksi kuulija aktivoidaan toimimaan heti. Tuotteen ostaminen tehdään mahdollisimman helpoksi ja kannattavaksi — esimerkiksi tarjoamalla sitä tutustumis- hintaan esittelyyn osallistuneille. 5. Kysymykset Varsinaisen esittelyn jälkeen kuulijat saavat tehdä kysymyksiä. Kysymyksiin ja vastaväitteisiin on suhtauduttava myönteisesti: ne osoittavat, että tuote kiinnostaa kuulijoita. TEHTÄVIÄ 2 3 Esitelkää seuraavat vierailijat: Ministeri Paavo Palko on tullut esitelmöimään ulkomaankaupan näkymistä Vientikiltaan. Koulupsykologi Leo Hermo on tullut esitelmöimään tuki- oppilaiden opintopiiriin luvattomista poissaoloista. Muusikko-säveltäjä Matti Askola on tullut kertomaan sävel- lystensä synnystä Musiikin ystävät -yhdistykseen. Maisteri Leena Lahti Konsultti Oy:stä on tullut kouluunne esitelmöimään hyvistä käytöstavoista. Kirjailija Lea Laiho on tullut suomen tunnille kertomaan kirjojen sensuroinnista. Diplomi-insinööri Antti Järvinen on tullut Kokousteknikot ry:hyn alustamaan aiheesta ”Neuvottelu ulkomaisen osapuolen kanssa”. Esittele jokin paikkakuntasi yritys. Järjestäkää tuote-esittelyjä. Aiheen voi keksiä itse tai valita alla olevasta luettelosta. Toimit konsulenttina ja esittelet jonkin päivittäistuotteen tavaratalossa. Esittelet marttayhdistyksessä jonkin kodinkoneen. Olet Tukku Oy:n myyntiedustaja ja esittelet vähittäiskaup- piaille kevään muotia. Olet ATK Oy:n myyntineuvottelija ja esittelet pienyrittäjille jonkin tietokoneohjelman. Olet Sähkö Oy:n sunnuntaitapahtumassa esittelemässä pelikoneita nuorille. PUHEVIESTINTÄ 31
Olet Halpamatkat Oy:n opas ja olet tullut esittelemään lomakohdettasi matkatoimiston järjestämään asiakastilai- suuteen. Olet kirjaedustaja ja myyt suurteoksia. Esittelyautoosi on tullut nuoripari ja kaksi keski-ikäistä pariskuntaa. Olet automyyjä ja sinut on kutsuttu kertomaan taksiautoilijoille ensi vuoden mallistosta. Olet Tuhkimo-lastenteatterin myyntisihteeri ja esittelet talven ohjelmiston päiväkodin henkilökunnalle. Olet oppikirjaedustaja ja esittelet jonkin oppikirjan opettajainhuoneessa. Olet tehnyt koenauhan yhtyeesi kanssa ja esittelet sen Levytuottajat Oy:ssä. Olet Laskettelijat ry:n puheenjohtaja ja menet esittelemään yhdistystä Kilovuoren urheilumajan järjestämään ulkoilu- tapahtumaan. ESITELMÄ ON TÄYTTÄ ASIAA Esitelmä on syytä pitää aiheesta, jonka hallitsee hyvin. Aihe sovitaan yleensä etukäteen, mutta esitelmänpitäjä rajaa ja täsmentää sen oman kiinnostuksensa ja asiantuntemuksensa mukaan. Rajausta, näkökulmaa ja käsittelytapaa suunniteltaessa on tietysti otettava huomioon, millaisessa tilaisuudessa ja millaiselle kuulijakunnalle puhutaan. Esitelmä laaditaan samaan tapaan kuin kirjoitelmakin. Ensin perehdytään lähteisiin ja tehdään asialista. Toiseksi suunnitellaan jäsennys, jonka on oltava erittäin selkeä ja johdonmukainen, koska kuultua on vaikeampi hahmottaa kuin kirjoitettua. Lopuksi kirjoitetaan luonnos, jossa eritellään yksityiskohtaisesti esitelmän kulku: aloitus, havainnollistukset, tehokeinot, kevennykset, lopetus. Aloitus on puheen tärkein osa, koska sillä joko herätetään tai tapetaan kuulijoiden mielenkiinto. Kiinnostusta voi herätellä esimerkiksi kysymyksellä, lainauksella, vitsillä, suoralla kerronnalla, ja sen voi tappaa nopeasti ja tehokkaasti sanomalla vaikkapa ”En ole ehtinyt valmistautua”, ”01en kovin tottumaton puhuja” tai ”En tiedä, miksi minua pyydettiin puhumaan”. Havainnollistaminen tekee puheesta vaihtelevaa ja mielenkiintoista. Sanottavaansa voi havainnollistaa — äänellisillä tehokeinoilla (painotus, tauotus, vauhditus ja tunneväritys) — kielellisillä tehokeinoilla (esimerkki, vertaus, kysymys, PUHEVIESTINTÄ
Arviointi- lomake puhuttelu, lainaus, rinnastus, kielikuva, vastakohta- asettelu, kasku, suora kerronta, tehotoisto) — sisällöllisillä tehokeinoilla (tilastot, tutkimustulokset, numerotiedot, asiantuntijalausunnot). Havaintomateriaali (kalvot, monisteet, kuvat, esitteet, esineet, maistiaiset, ääni- ja kuvanauhat) elävöittää esitystä ja tehostaa asian mieleenjäämistä. Materiaalia on kuitenkin muistettava käyttää harkitusti: sen tulee tukea asiaa eikä viedä huomiota pois siitä. Lopetus vaatii erityistä hiomista, koska se muistetaan yleensä parhaiten. Lopussa voidaan palata takaisin alkuun, kiteyttää puheen pääajatus tai viitata tulevaisuuteen. Esitelmän voi kirjoittaa valmiiksi, jos puhuu aiheesta ensimmäistä kertaa. Teksti on hyvä apu harjoituksissa, mutta esiintymistilanteessa on tyydyttävä tukisanalistaan. Huolellinen perehtyminen ja harjoittelu antavat varmuutta puhua vapaasti. TEHTÄVIÄ Pitäkää esitelmä itse valitsemastanne aiheesta. Muut arvioivat esitelmän ja antavat kirjallisen palautteen esitelmän- pitäjälle. Mallina voi käyttää oheista arviointilomaketta. 5 4 3 2 1 SISÄLTÖ JÄSENNYS KIINNOSTAVUUS aloitus tehokeinot havaintomateriaali ÄÄNENKÄYTTÖ selkeys kuuluvuus vaihtelevuus KIELENKÄYTTÖ OHEISVIESTINTÄ katsekontakti ilmeet ja eleet olemus PUHEVIESTINTÄ 33
KUUNTELE TARKASTI! Puhuminen on luonteva ja luotettava lähiviestintätapa. Puhuttu viesti ymmärretään usein paremmin kuin kirjoitettu, koska puhuja voi korjata ja tarkentaa viestiä saamansa palautteen mukaan. Puhuja on vastuussa viestin ymmärrettävyydestä, kuulija sen vastaanottamisesta ja palautteen antamisesta. Viestinnän onnistuminen riippuu yhtä lailla kuulijasta kuin puhujastakin. Kuulijan on tulkittava aktiivisesti puhetta, hahmotettava kokonaisuutta, arvioitava puhujan perusteita ja annettava palautetta. Sanallinen palaute valitettavasti unohtuu usein, ja puhuja joutuu päättelemään oheisviestinnästä, miten sanoma on mennyt perille. Kuuntelija voi oheisviestinnällään joko lannistaa puhujan tai kannustaa häntä. Kenen tahansa puheinto laantuu, kun yleisö vilkuilee kelloa ja liikehtii hermostuneesti. Kuulijoiden tulisi innostaa puhujaa seuraamalla häntä tarkkaavaisesti ja eläytymällä hänen esitykseensä. Tehokkaan kuuntelun esteenä voivat olla häiriöt, keskittymisvaikeudet, ennakkoluulot ja -asenteet. Ihmiset helposti torjuvat sellaiset viestit, joita he eivät heti ymmärrä tai jotka eivät ole sopusoinnussa heidän maailmankuvansa kanssa. Monet eivät pysty lainkaan kuuntelemaan puhujaa, jonka maailmankatsomuksesta tai olemuksesta eivät pidä. Kuuntelu kuitenkin kannattaa aina: asiaa ei pidä torjua, vaikka ajattelee tai pukeutuu eri lailla kuin puhuja. Kuuntelutottumuksiaan on syytä arvioida ja kehittää. Koeta vaikkapa seuraavalla tunnilla kuunnella aktiivisesti: 1. Keskity. 2. Asennoidu myönteisesti. 3. Pyri muodostamaan esityksestä kokonaiskuva. 4. Arvioi tietojen, perusteiden ja päättelytapojen luotettavuutta. 5. Täydennä tietojasi. 6. Tee muistiinpanoja. 7. Kysy, osallistu ja anna palautetta. Aktiivinen kuuntelu vaatii ponnistelua, mutta tekee puheen seuraamisen haastavaksi ja kiinnostavaksi. PUHEVIESTINTÄ
TEHTÄVIÄ Laske, miten paljon aikaa käytät päivässä kuuntelemiseen. Kuinka suuri osa kuuntelusta on intensiivistä? Viisi oppilasta menee ulos luokasta ja tulee sisään vuorotellen. Ensimmäiselle luetaan lyhyt talousuutinen, jossa on paljon tarkkaa tietoa. Hän kertoo uutisen omin sanoin toiselle, toinen kolmannelle, kolmas neljännelle ja neljäs viidennelle. (Kysymyksiä ei saa esittää.) Viides kertoo uutisen luokalle ja lukee sen sitten lehdestä ääneen. Kuinka paljon uutinen muuttui matkalla? Piirtäkää paperille jokin kuvio. Yksi oppilas tulee selostamaan oman kuvionsa luokan eteen, ja muut koettavat piirtää sen selostuksen perusteella. (Kysymyksiä ei saa esittää.) Kuinka viesti meni perille? Kuunnelkaa radioesitelmä (esimerkiksi Kielikorva). Jakakaa luokka kahteen ryhmään: toinen puoli kuuntelee, toinen kuuntelee ja tekee muistiinpanoja. Vastatkaa kuuntelun jälkeen muutamiin tarkistuskysymyksiin ja verratkaa ryhmien tuloksia. Tehostaako muistiinpanojen tekeminen asian omaksumista? Pohtikaa, millainen on hyvä muistiinpanotekniikka. PUHEVIESTINTÄ 35 KIRJOITTAMINEN KIRJOITTAMINEN ON TYÖTÄ Kaupan ja hallinnon tehtävissä vaaditaan sujuvaa kirjoitustaitoa. Merkantit ja merkonomit joutuvat päivittäin laatimaan erilaisia tekstejä: mainoksia, esitteitä, tiedotteita, raportteja, tarjouksia, sopimuksia jne. Tekstit tuotetaan yleensä nopeasti ja rutiininomaisesti, siksi työntekijällä on oltava hyvä kirjoittamisvalmius. Tekstin laatiminen on monimutkainen työ, joka vaatii useita taitoja. Suunnitteluvaiheessa on kerättävä tietoja lähteistä, sillä harvoin omassa muistissa on tarpeeksi asiatietoja tekstin laatimiseksi. Kun tiedot ovat koossa, ne on järjestettävä: pääasiat on erotettava sivuseikoista, asioiden väliset yhteydet selvitettävä ja käsittelyjärjestys suunniteltava. Jäsentämisen jälkeen tiedot ja ajatukset muutetaan kirjoitetuksi kieleksi. Kirjoittaessa sovelletaan kirjoitettua kieltä ja tekstin laatimista koskevia sääntöjä; ne on omaksuttu — usein alitajuisesti — elämän aikana luetuista teksteistä. Kun teksti on kirjoitettu, sitä aletaan parannella: asioita lisätään ja poistetaan, niiden järjestystä muutetaan ja ilmaisua hiotaan. Kirjoitusprosessi on helpompi hallita, kun sen jakaa vaiheisiin. Asiatekstin laadinta voidaan vaiheittaa seuraavasti: 1. asioiden keruu 2. jäsennys 3. luonnos 4. luonnoksen muokkaaminen I: tyyli 5. luonnoksen muokkaaminen II: oikeakielisyys 6. ulkoasu. 36 KIRJOITTAMINEN
Nämä kaikki vaiheet sisältyvät niin kirjan, lehtiartikkelin kuin liikekirjeidenkin kirjoittamiseen. Kun kokemusta — eli kirjoitettuja tekstejä — karttuu, eri vaiheet automatisoituvat ja yhdistyvät. Tottunut kirjoittaja ei siis välttämättä käy jokaista vaihetta erikseen läpi, mutta aloittelijan on syytä edetä järjestelmällisesti ja paneutua huolellisesti jokaiseen työvaiheeseen. Kirjoittamisen peruskurssilla perehdytään kirjoitusprosessin vaiheisiin ja laaditaan erilaisia asiatekstejä. Kirjoittamisen jatkokursseilla keskitytään liikekirjeisiin ja asiakirjoihin. SANOISTA TEKOIHIN IDEOI, TUTKI JA HAHMOTA Tutusta asiasta on helppo kirjoittaa, koska siitä on tietoja ja mielipiteitä. Mitä enemmän asiaa on ajatellut, sitä selkeämpiä ovat ajatukset ja sitä helpompi ne on kielentää. Oudosta asiasta on hankittava taustatietoja, ennen kuin kirjoittaminen luonnistuu.
Asian määrittely Ennen kirjoittamista sinun kannattaakin pohtia tarkasti, mitä aihetta ja mitä asioita aiot kirjoitelmassasi käsitellä. Selvitä aihe itsellesi ja anna se kirjoitelmalle työnimeksi (esimerkiksi Myyntitaito, Hyvät tavat, Laatutyö Oy). Tee paperilapulle asialista ja merkitse siihen kaikki havainnot, kokemukset, mielipiteet ja tiedot, jotka sinulla on aiheesta muistissasi. Aktivoi muistiasi ja koeta hahmottaa aiheesta kokonaiskuva vastaamalla seuraaviin kysymyksiin: • Mikä tai mitä se (= myyntitaito, hyvät tavat, Laatutyö Oy jne.) on? • Miten se ilmenee, esiintyy, toimii? • Mihin se pyrkii tai mihin sillä pyritään? • Miten sitä (sen arvoa, määrää, voimakkuutta) voidaan mitata? • Miten siihen suhtaudutaan? • Miten sitä voi kuvailla? • Mihin sitä voi verrata? • Mitä siihen kuuluu? 38 KIRJOITTAMINEN
Asiayhteydet Tausta Syyt Seuraukset Ratkaisut • Missä se tai sitä esiintyy? • Mihin tai keihin se liittyy? • Miltä kannalta tai keiden kannalta sitä voidaan tarkastella? • Miten se on muuttunut ajan kuluessa? • Mitkä seikat edistävät ja mitkä estävät sitä? • Mitä hyötyä siitä on? • Mitä haittaa siitä on? • Miten siihen vaikutetaan? (Lähde: Kauppinen — Laurinen, Tekstioppi 1987. Kysymykset pohjautuvat tekijöiden laatimaan merkityssuhde- kaavioon.) Käytä lähteitä avuksi asialistaa tehdessäsi, sillä omat tiedot eivät yleensä riitä — varsinkin jos on kyse laajahkosta kirjoitelmasta. Käyttökelpoisia lähteitä ovat lehtiartikkelit, oppikirjat, raportit, tutkimukset, tietokirjat tai vaikkapa asiaa käsittelevät radio- ja televisio-ohjelmat. Tietojen karttuessa alkaa yleensä muodostua kokonaiskuva ja näkemys asiasta. Ne auttavat kirjoittajaa valitsemaan tekstin näkökulman, josta hän tarkastelee aihetta. Yleensä kirjoittaja kertoo näkökulmansa jo otsikossa: Puhelinmyynti vaatii taitoa, Liike-elämässä tarvitaan hyviä tapoja, Laatutyö Oy panostaa vientiin. Näkökulma rajaa aiheen ja ratkaisee, mihin kysymyksiin teksti antaa vastauksen. Kaikki tekstit eivät ole yleisesityksiä eivätkä vastaa kaikkiin aihetta koskeviin kysymyksiin. Kirjoittajan on kuitenkin hallittava kokonaisuus, jotta hän osaa valita mielekkään näkökulman ja käsitellä aiheen kannalta oleellisia kysymyksiä. Näkökulmaa valittaessa on tietysti otettava myös huomioon, onko tekstin ensisijaisena tarkoituksena tiedottaa, vaikuttaa vai viihdyttää ja ovatko lukijat nuoria vai vanhoja, koulutettuja vai kouluttamattomia, asiantuntijoita vai maallikkoja. KIRJOITTAMINEN 39
TEHTÄVIÄ 1 2 3 Essee on lyhyt yleistajuinen esitys, jossa voi pohdiskella mitä tahansa asiaa tai ilmiötä. Artikkeli on yleisesitys, jossa kirjoittaja ilmaisee näkemyksensä jostakin asiasta. Raportti on selonteko jostain asiasta, tapahtumasta tai tilanteesta. Tutkielma on suppeahko kirjallinen tutkimus jostakin aiheesta. Valitse aihe tai aihepiiri, josta kirjoitat laajahkon kirjoitelman (essee, artikkeli, raportti tai tutkielma) kurssin aikana. Tutki lähteitä ja tee asialista. Pitäkää aivoriihi, jossa ideoitte aiheita kirjoitelmaa varten. Valitkaa parhaat aiheet ja keskustelkaa yhdessä niistä. Pohtikaa, millaisesta näkökulmasta aihetta voi tarkastella, mitä asioita kannattaa käsitellä, mitä lähteitä on saatavilla jne. Kirjoittaminen ei suju aina ammattilaiseltakaan helposti. Keskustelkaa yhdessä siitä, mikä on vaikeinta kirjoittamisessa ja miten vaikeudet voidaan voittaa. Lukekaa keskustelun virikkeeksi alla oleva teksti. ISTAHDA HETKEKSI KIRJOITUSKONEENI ÄÄREEN On vaikeaa yrittää ryhtyä kirjoittamaan jostakin ilman että on... Kirjoittaja tuntee vastuksensa usein hyvin suurina juuri ennen kuin... Epämääräisten ajatusten kiteyttäminen yksinkertaiseksi ja selkeäksi ajatukseksi on varmasti... On vaikea kirjoittaa ilman ajatusta. Kolmisen kuukautta sitten lupauduin kirjoittamaan tämän näkemykseni kirjoittamisesta ja nyt olen onnistunut pääsemään näin pitkälle. Kirjoittajan ammatin koettelemuksia tuntematon lukija saattaa tietysti ajatella, että muutaman rivin aikaansaaminen sentään näin pitkässä ajassa on kehnonpuoleinen saavutus. Mutta luultavasti olen työskennellyt päivittäin tämän artikkelini kimpussa. Tai en oikeastaan minä vaan minun alitajuntani. Jos on ottanut jotain oikein kunnolla tehdäkseen, on kuin olisi raskaana. Vaikka tietoisesti ei tekisi asian hyväksi juuri mitään, jotakin kuitenkin kasvaa ja kehittyy. Jonakin päivänä tämä jokin alkaa potkia ja tahtoo ulos. Jos on onnea, syntyy käyttökelpoinen idea, narunpää mihin tarttua, jotakin, josta lähteä liikkeelle. Ja sittenhän ei tarvitsekaan muuta kuin vain kirjoittaa. Kunpa kaikki olisikin niin helppoa. Minua nimittäin vaivaa tauti, jota potevat myös monet kirjoittavista veljistäni ja sisaristani. Taudilla ei ole nimeä, mutta se ilmenee aivan tavattomana optimismina ja uskona huomispäivään, parantumattomana toiveena siirtää huomiseen tehtäviä, jotka olisi pitänyt tehdä jo eilen. Huomenna voi yltää aivan rajattomiin suorituksiin. Ylihuomisesta puhumattakaan. 40 KIRJOITTAMINEN
a b Mutta loppujen lopuksi mitään huomista ei ole. Aina ei ole kysymys edes päivistä. Aikaa saattaa olla vain muutama tunti. Paperi on kierrettävä koneeseen. Minä olenkin varsin taitava kiertämään paperia koneeseen. Pystyn myös sujuvasti kirjoittamaan muutaman rivin, ottamaan paperin pois koneesta ja heittämään sen paperi- koriin, pitämään tauon, laittamaan uuden paperin koneeseen, kirjoittamaan muutaman rivin, kiskaisemaan paperin pois, heittämään sen roskiin, menemään miestenhuoneeseen, laittamaan uuden paperin koneeseen, kirjoittamaan muutaman rivin, avaamaan ikkunan, heittämään paperin pois, sulkemaan ikkunan, nousemaan ja katsomaan mitä Lasse sattuu puuhailemaan, uusi paperi, tauko, muutama rivi, miestenhuone, paperi roskiin, kukkien kastelu, ja äkkiä onkin aika lähteä lounaalle. No niin, nyt tiedät jo jotain siitä, millaista kirjoittaminen on. Se on kuin auton työntämistä, raskainta alussa. Mutta vähin erin huomaa oppivansa irrottamaan käsijarrun ja siirtämään vaihteen vapaalle, ja vauhdin kiihtyessä havaitsee, että peräti kokonainen sivu on tullut valmiiksi. Hienoa. Enää 39 jäljellä. (Jan Cederquist, Sanoja kaupan) Tehkää yhdessä asialista aiheesta Nuorisotyöttömyys. (Käyttäkää apuna kysymysluetteloa.) Miettikää ryhmissä, mistä näkökulmista nuorisotyöttömyyttä voisi tarkastella. Keksikää kuhunkin näkökulmaan sopiva otsikko. Millainen näkökulma sopisi a) tiedottavaan, b) vaikuttavaan, c) viihdyttävään tekstiin? Entä nuorille suunnattuun tekstiin? Tarkastele alla olevaa asialistaa, jonka Lounais-Hämeen Kauppaoppilaitoksen I B kokosi aiheesta Miksi nuori ei saa työtä? Voisiko luetteloon vielä lisätä joitain seikkoja? — ulkonäkö — elämäntavat — kokemuksen puute — armeija — käyttäytyminen — ei suhteita — koulutuksen puute — asenteet — ajokortin puute — rikosrekisteri — kiinnostuksen puute — sairaudet — työpaikkojen puute — arkuus — äitiysloma — vaatetus — ennakkoasenteet — laiskuus — itseluottamuksen puute — huono kielitaito — alle 18-vuotiaan työajat — käyttäytyminen työhön- — vanhempien ammatti ottohaastattelussa ja koulutus — huono hakemus KIRJOITTAMINEN 41
Valitkaa alla olevasta luettelosta kaksi aihetta ja laatikaa niistä asialista neljän hengen ryhmissä. Tehkää asialistat kalvolle, jotta niistä voidaan keskustella luokassa. Suomalaisten lomakohteet Suomi matkailumaaksi! Matkailu avartaa Miten suojelen ympäristöäni? Terveet ruokailutottumukset Millainen on hyvä myyjä? Miten mainokset kosiskelevat nuoria? Viihtyisämpään kouluun! Luottokortit ja velkaantuminen Kirjoittakaa selostus yritysvierailusta. Suunnitelkaa esite kotipaikkanne nähtävyyksistä. Laatikaa ohjeet uudelle opiskelijalle tai opettajalle. Kirjoittakaa paikallislehden yleisönosastoon mielipidekirjoitus, jossa vaaditte koululle ryhmätyötiloja, liikuntatiloja, uusia opetusvälineitä tms. Laatikaa ehdotus siitä, miten opetustapoja tulisi monipuolistaa. Suunnitelkaa käsikirjoitus kotimaanmatkailua suositelevaan tietoiskuun. Täydentäkää alla olevia asialistoja. ESIMERKILLINEN ESIMIES — pätevä — tasapuolinen — yhteistyökykyinen KYMMENEN KÄSKYÄ TYÖNHAKIJALLE — Ole paikalla hyvissä ajoin. — Pukeudu asiallisesti. — Ota todistukset mukaan. MISTÄ APU NUORTEN ASUNTOPULAAN? — asumisoikeusasunnot — ASP-järjestelmä — aravalaina KIRJOITTAMINEN
8 Käytä oppikirjaasi apuna ja tee asialista seuraavista aiheista. Miten voitan esiintymispelon? Hyvä esiintyjä Puhekielen ja kirjoitetun kielen erot Pieni oikeinkirjoitusopas Maailman kielet Miten suomi eroaa indoeurooppalaisista kielistä? Käytä apuna lähteitä (esim. oppikirjoja, tietosanakirjaa) ja laadi asialista alla olevista aiheista. Mainonnan muodot Yrityksen perustaminen Eduskunnan tehtävät Euroopan yhteisöt (EY) Yrityksen kirjanpidon tehtävät Pohdi, millaisten tekstien päätavoitteena on a) tiedottaa, b) vaikuttaa, c) viihdyttää? Mikä on mielestäsi kuvitteellisten eli fiktiivisten tekstien tavoite? JÄSENNÄ SANOTTAVASI Asioiden keruun jälkeen voidaan siirtyä seuraavaan työvaiheeseen: jäsennykseen. Käy asialista huolellisesti läpi ja arvioi, mitkä seikat ovat aiheen ja valitsemasi näkökulman kannalta tärkeitä. Erottele toisistaan — pääasiat — sivuasiat — epäoleelliset asiat. Pääasiat muodostavat tekstin rungon. Täydennä pääasioita sivuasioilla ja karsi pois epäoleelliset seikat. Tekstissä tulee olemaan yhtä monta jaksoa kuin asialistassasi on pääkohtia — jakso tarkoittaa käytännössä usein yhtä kappaletta. Käsittele jokainen pääasia omassa jaksossaan äläkä tarpeettomasti vatvo samaa enää muualla tekstissä. Huolehdi siitä, että jaksot ovat sisällöllisesti tasapainossa eli niissä esitettävät asiat ovat yhtä painavia. Suunnitellessasi kirjoitelmaa esimerkiksi tärkeimmistä energialähteistä voit valita jaksojen ytimiksi öljyn, ydinvoiman, turpeen, maakaasun ja vesivoiman — mutta et käpyjä, vaikka käyttäisitkin niitä grillissä hiilien sijasta. KIRJOITTAMINEN 43
Jäsennysvaiheessa asiat ryhmitellään siis ensin kokonaisuuksiksi ja sen jälkeen suunnitellaan, missä järjestyksessä ne kannattaa esittää kirjoitelmassa. Käsittelyjärjestyksen tulee olla selkeä ja johdonmukainen. Kaikkiin kirjoitelmiin ei sovi sama jäsennysratkaisu, vaan sen valintaan vaikuttavat aihe, asiat ja näkökulma. On kuitenkin joitain turvallisia jäsennysmalleja, joita voi soveltaa monenlaisiin aiheisiin, esimerkiksi — aikajärjestys — tärkeysjärjestys — aihepiirijäsennys — tutusta outoon etenevä jäsennys — ongelmasta ratkaisuun etenevä jäsennys. Minkä tahansa periaatteen mukaan jäsennätkin, noudata sitä järjestelmällisesti loppuun asti. Jäsennys on kuin sopimus lukijan kanssa: hän ennakoi tekstiä jäsennyksen mukaan ja harmistuu, jos huomaa sinun rikkovan sopimusta. KIRJOITTAMINEN
TEHTÄVIÄ 1 2 3 4 KIRJOITTAMINEN Ideoi, tutki ja hahmota -luvussa sait tehtäväksesi laatia asialistan laajahkoa kirjoitelmaa varten (harjoitus 1, s. 40). Tee asialistan pohjalta jäsennys ja anna opettajan lukea se. Katso sivulla 41 esitettyä asialistaa ja tutki sen pohjalta tehtyä jäsennystä. Miten pääkohdat on muodostettu? Miksi toisissa pääkohdissa on runsaasti alakohtia ja toisissa ei lainkaan? Miksi joitain asioita (esim. sairaudet, rikosrekisteri, arkuus) on jätetty kokonaan pois? Minkä periaatteen mukaan asiat on järjestetty? Pohdi, mitä muita jäsenny srat- kaisuja olisi voinut käyttää. MIKSI NUORI EI SAA TYÖTÄ? 1. Työpaikkojen puute 2. Koulutuksen puute 3. Kokemuksen puute 4. Ikä — alle 18-vuotiaan työajat — ajokortin puute — äitiysloma — armeija 5. Ulkonäkö ja käyttäytyminen — ulkonäkö — vaatetus — käyttäytyminen — työhönottohaastattelu 6. Omat asenteet — itseluottamuksen puute — kiinnostuksen puute — laiskuus — elämäntavat 7. Vanhemmat — koulutus — ammatti — suhteet Jatkakaa edellisen jakson aikana aloitettua ryhmätyötä (harjoitus 3, s. 40). Tehkää asialistan pohjalta jäsennys kalvolle ja esitelkää se luokalle. Tee jäsennys seuraavien asialistojen pohjalta. Minkä periaatteen mukaan järjestit asiat? KAHDEKSAN OHJETTA PUHELIMENKÄYTTÄJÄLLE — Valmistaudu puheluusi. 45
— Varaa muistiinpanovälineet ja tarpeelliset asiakirjat. — Mieti, miten toimit, jos et tavoita oikeaa henkilöä. — Esittäydy. — Vastaa puhelimeen kotona oma nimesi ja työssä toimipaikan tai osaston nimi ja oma nimesi. — Puhu puhelimessa lyhyesti, ytimekkäästi ja kohteliaasti. Kiinnitä huomiota selkeään äänen- ja kielenkäyttöön. — Älä pidätä kumppaniasi turhaan puhelimessa, mutta vältä kiirehtimistä ja keskeyttämistä. — Päätä puhelu kohteliaasti. TEHOKAS LEHTIMAINOS — Idean on oltava tuore. — Hyvä mainos on omaperäinen. — Suuri on tehokkaampi kuin pieni. — Isoa mainosta pidetään luotettavana. — Otsikon on erotuttava. — Otsikon on oltava kiintoisa. — Otsikon on oltava lyhyt ja ytimekäs. — Useimmat lukevat vain otsikon. — Tekstin on oltava helppolukuista. — Lyhyt teksti luetaan varmemmin kuin pitkä. — Hyödyn on tultava selvästi ilmi. — Erikoistarjoukset ja hintatiedot luetaan. — Kuva huomataan ja muistetaan paremmin kuin teksti. — Iso kuva on tehokas. — Valokuvaan luotetaan enemmän kuin piirrokseen. — Omaperäinen kuva tai piirros pysäyttää. — Ihmisten kuvat ovat kiinnostavimpia. — Värit huomataan. — Värit tehoavat etenkin nuoriin. — Puhtaat värit ovat tehokkaita. — Väri parantaa selvästi ilmoituksen huomioarvoa. — Asettelun tulee olla selkeä ja tasapainoinen. — Omaperäinen asettelu herättää huomiota. — Tyhjä tila tuo asian esiin (30 % on mainostekstiä, 70 % tyhjää tilaa). — Etu- ja takasivut sekä sivujen kulmat ovat parhaita sijaintipaikkoja. MIKSI NUORI EI ÄÄNESTÄ? — Vuoden 87 eduskuntavaaleissa vain 60 % alle 25-vuo- tiaista äänesti. — Politiikka ei kiinnosta. — Poliitikkoihin ei luoteta. — Yhteiskunnallisia asioita ei tunneta. — Äänestämistä pidetään merkityksettömänä. — Äänestämisellä ei uskota olevan merkitystä käytännön asioihin. — Poliitikot eivät puhu nuorten asioista. KIRJOITTAMINEN
— Poliitikot eivät puhu nuorten kieltä. — Äänestämättömyys on vastalause. — Politiikkaa ei arvosteta. — Puolueet eivät eroa tarpeeksi toisistaan. — Nuoret kaipaavat uusia vaihtoehtoja. — Nuorille pitää antaa tietoa yhteiskunnallisista asioista. — Nuoria pitää aktivoida ottamaan osaa yhteisten asioiden hoitoon. — Nuoria pitää innostaa keskustelemaan politiikasta. — Äänestämisen tärkeyttä tulee korostaa (esim. kampan- Jat).\ — Poliitikkojen tulee puhutella nuoria. — Tulisi järjestää tilaisuuksia (esim. kouluissa), joissa poliitikot esittelevät puolueitaan ja vastaavat nuorten kysymyksiin. Jäsennyksissä toistuvat usein seuraavat virheet: — Järjestys ei ole johdonmukainen. — Kappaleet eivät ole keskenään tasapainossa. — Sama asia toistuu useissa kappaleissa. Korjaa virheet alla olevista jäsennyksistä. TARVITSEEKO MERKONOMI KIELITAITOA? 1. Työtehtävät 2. Yritysten kansainvälistyminen 3. Ulkomaiset asiakkaat 4. Markkinointi 5. Kirjeenvaihto 6. Mahdollisuus työskennellä ulkomailla 7. Jatko-opinnot 8. Yleissivistys 9. Vapaa-aika TEHOKKAAN OPISKELUN AAKKOSET 1. Aseta tavoitteet. 2. Seuraa opetusta. 3. Tee kotitehtävät. 4. Motivoi itsesi. 5. Tee muistiinpanoja tunnilla. 6. Ole aktiivinen tunnilla. 7. Tee opintosuunnitelma. 8. Tee päiväohjelma ja varaa säännöllinen aika läksyjen- lukua varten. 9. Keskity, kun teet kotitehtäviä. 10. Ala tehdä ajoissa esitelmiä, tutkielmia yms. 11. Valmistaudu kokeisiin perusteellisesti. (Varaa tarpeeksi aikaa, tarkista epäselvät asiat, tee harjoituksia, muistiinpanoja ja referaatteja.) KIRJOITTAMINEN 47
12. Seuraa oppiaineeseen liittyviä lehtikirjoituksia sekä radio- ja televisio-ohjelmia. 13. Lue oppiaineeseen liittyvää kirjallisuutta. AIKAMME SUURIMMAT YMPÄRISTÖONGELMAT 1. Sademetsien tuhoutuminen 2. Kaatopaikat 3. Aavikoituminen 4. Eliölajien häviäminen 5. Sisävesien pilaantuminen 6. Jätteet 7. Muovikassit 8. Hitaasti häviävät jätteet 9. Happamat sateet 10. Maaperän ja vesien happamoituminen 11. Merien saastuminen SUUNNITELMASTA TEKSTIKSI Luonnos Kirjoita jäsennyksen pohjalta luonnos. Poimi jäsennyksestä pääkohdat ja kirjoita jokaisesta ainakin yksi kappale. Asiatekstin kappale rakentuu — ydinvirkkeestä — tukivirkkeistä. Ydinvirkkeen sisältö saadaan suoraan jäsennyksestä. Ydinvirke ilmaisee kappaleen pääasian yleisenä lausumana. Tukivirkkeet selittävät, täsmentävät, perustelevat ja esimer- kittävät ydinvirkettä. Ydinvirke on yleensä kappaleen alussa, mutta sen voi yhtä hyvin sijoittaa kappaleen keskelle tai loppuun. Asiakastieto Oy:n rekisterin mukaan Suomessa on runsaat 70 000 ylivelkaantunutta ihmistä. Rekisterissä on kaikkiaan 1,7 miljoonaa nimeä eli kaikki luottokorteilla ja vähittäis- maksusopimuksilla ostavat suomalaiset. Ylivelkaantuneeksi ihminen luokitellaan silloin, kun hänellä on kolme maksuhäiriötä. KIRJOITTAMINEN
Rekisteriin saa merkinnän maksuhäiriöstä, kun lyhennyserä on 60 päivää myöhässä, siitä on lähetetty kaksi muistutusta ja lasku on mennyt perintään. Palkkaa ei ulosmitata koskaan kokonaisuudessaan. Ulosottoon voidaan pistää yksi kolmannes nettopalkasta. Minimitoi- meentulo on kuitenkin aina jätettävä. Mutta se mitä ulosoton jälkeen jää, on todellinen minimi. Nelihenkiselle perheelle jätetään 3 405 markkaa kuukaudessa. (Apu) Kappaleen virkkeet voidaan siis jakaa yleispätevyytensä mukaan ydin- ja tukivirkkeisiin. Samalla tavalla tekstin ydinvirkkeet voidaan luokitella yleispätevyyden perusteella, sillä nekään eivät ole kaikki merkitykseltään yhtä laajoja. Kirjoittajan on syytä selvittää itselleen tarkasti, millainen yhteys tekstin ydinvirkkeillä (ts. pääasioilla) on toisiinsa ja itse aiheeseen. Jos yhteydet ovat hämäriä tai niitä ei kyllin selvästi osoiteta, lukijalle ei muodostu tekstistä kokonaiskuvaa. TEHTÄVIÄ 2 a b Kirjoita luonnos jäsennyksesi pohjalta (harjoitus 1, s. 45). Alleviivaa seuraavien kappaleiden ydinvirkkeet. Palkkatulo ja muu siihen verrattava tulo on ansiotuloa. Palkkatuloa ovat myös palkkana saadut luontoisedut. Palkkatuloon verrattavia tuloja ovat esimerkiksi sivutulot päätoimesta, kokous-, esitelmä-ja kirjoituspalkkiot, tulot yksityisopetuksesta sekä erilaiset palvelurahat. (Täytämme veroilmoituksen) Mies- ja naismerkonomien palkkaerot ovat suuret. Lähes 70 % tutkimukseen osallistuneista naisista ilmoitti ansaitsevansa alle 6 000 mk kuukaudessa — miehistä tähän tuloluokkaan kuului vain 28,5 %. Yli 10 000 mk ansaitsi 34,4 % miehistä mutta vain 4,5 % naisista. Televisio on julkisin ja ylivoimaisesti tehokkain viestinnän väline. Viesti — olkoon se sitten uutinen, mainos, järjestön tai organisaation tiedotuskampanja, tietoisku tai viihdeohjelman sketsi — tavoittaa samalla sekunnilla parhaassa tapauksessa yli 2 000 000 suomalaista. Television ainutlaatuinen voima on lähetetyn viestin välitön julkisuus. KIRJOITTAMINEN 49
d 3 4 a b d Tietokonelaitteisto koostuu tietoja käsittelevästä keskusyksiköstä ja oheislaitteista. Keskusyksikössä tapahtuu varsinainen tietojenkäsittely. Oheislaitteet — näppäimistö, näyttö, kirjoitin jne. — eivät välittömästi liity keskusyksikköön. Askare-lehden säästötilaajana saat reilut hintaedut. Kun teet säästötilauksen, saat lehden jatkuvasti alle normaalin vuosikertahinnan. Sinun ei myöskään tarvitse huolehtia tilauksesi jatkumisesta — me huolehdimme, että saat Askareen niin kauan kuin haluat. Voit keskeyttää tilauksesi milloin tahansa, ja me hyvitämme Sinulle toimittamatta jääneet numerot. Askareen tilaajana Sinulla on myös mahdollisuus tehdä verrattomia ostoksia. Voit hankkia tuotteita, joita et muualta saa — edulliseen Askare-hintaan. Etsi edellisen tehtävän kappaleista yksi selittävä, täsmentävä, perusteleva ja esimerkittävä tukivirke. Kirjoita ydinvirke seuraaviin kappaleisiin. — — Myyjä ansaitsee 4 700 — 6 690 markkaa kuussa. Harjoittelijan palkka on noin 4 000 markkaa ja koululaisen runsas 3 000 markkaa. Se imee kostutettavan ilman kolmikerroksisen suodattimen läpi. Pöly ja pienhiukkaset jäävät suodattimiin ja aktiivihiilikerros pysäyttää lisäksi savun, kaasun ja hajut. Huoneilman pöly vähenee 70% ja tupakansavu sekä keittiön hajut 60%. — — Saat viisi hyvää kirjaa 30 markalla ja kaupan päälle kuvateoksen Maailman mustekalat! Käytä tutustumistar- jous hyväksesi: leikkaa kuponki ja lähetä se meille jo tänään. Nämä hysteriaa levittävät onnettomat ovat ansainneet maineensa sillä, että he lomamatkalla vieraassa kaupungissa ajellessaan pitävät toisessa kädessä karttaa, toisessa sulaa mansikkatuutti. Lisäksi vaimo hihkuu naapuripenkillä ystävällisiä kehotushuutoja ja lapset taistelevat takana viimeisestä toffeekarkista. Kun perheenisä aikoo kääntyä risteyksestä vasemmalle, hän pysähtyy ensin keskelle katua, laittaa sen jälkeen vilkun oikealle ja ryhmittyy oikealle kaistalle, vilkaisee vielä karttaa ja koukkaa vasemmalle koko ajoradan yli. (Aamulehti) Kirjoita seuraavien ydinvirkkeiden pohjalta kappale. TEKO-matkalaukut ovat helppohoitoisia. Ostin ulkomaisen sijasta kotimaisen. Olen sopiva oppaan toimeen. 50 KIRJOITTAMINEN
Yritysvierailumme oli antoisa. Opintolainalla ei tule toimeen. Hänet olisi pitänyt valita vuoden myyjäksi. Ylinopeudet saadaan kuriin kolmella keinolla. Kreivi Edelberg pyörtyi. Ystäväni käyttäytyi supisuomalaiseen tapaan. Äidinkielen opetusta tulee lisätä. Mainos ei ollut uskottava. Konetta on helppo käyttää. Kuulijat eivät voineet olla huomaamatta pelkoani. Aloitus Luonnos aloitetaan usein menemällä suoraan asiaan. Jos se tuntuu luontevalta, ei kannata kirjoittaa erillistä aloitusta. Usein on kuitenkin tarpeen lisätä aloituskappale, joka johdattaa asiaan ja — mikä tärkeintä — herättää lukijan kiinnostuksen. Hyviksi koettuja aloitustapoja ovat — määritelmä Miten tuotekuva syntyy f Tuotekuvaksi kutsutaan tuotteen asiakkaassa synnyttämää mielikuvaa. Tuotekuva eli tuotteen imago ratkaisee, kiinnostuuko asiakas tuotteesta ja ostaako hän sen. — tosiasia Yrittäminen kiinnostaa suomalaisia Viime vuoden alkupuoliskolla perustettiin 12 600 yritystä. Tilastokeskuksen yritys- ja toimipaikkarekisterin mukaan kesäkuun lopussa Suomessa toimi 137 000 yritystä. — sitaatti Turistin toivekaupunki ”Roma, non basta una vita!” Ihmisikä ei riitä Rooman tutkimiseen, mutta toimeen käytyään muukalainen kuittaa tärkeimmät nähtävyydet viikossa. (Aamulehti) — tausta-aloitus Tietoliikennepalvelut laajenevat nopeasti Perinteisen kirjeenvaihdon ja teleksin ja telekopioinnin rinnalle on tullut uusia sanomanvälityspalveluna. Nopeimmin kasvavat elektroninen posti sekä tiedon hankintaan ja kaupankäyntiin suunnatut palvelut. (Mikro) KIRJOITTAMINEN 51
— kasku, esimerkki, vertaus Kulttuurit, maailmankulttuuri, viestintä Kun tutkijat tapasivat ensimmäisen kerran yuqui-intiaanit Boliviassa, he halusivat osoittaa ystävälliset aikeensa syleilemällä intiaaneja ja puristamalla näiden kättä. Intiaanit tulkitsivat sen kuitenkin painihaasteeksi ja ryhtyivät innostuneina heittämään tutkijaa maahan tai puristamaan tätä henkihieveriin. (Päivikki Suojanen) — tilanne, kuvaus Burma on hyppäys menneisyyteen ”Arvoisat matkustajat. Laskeudumme hetken kuluttua Rangoo- niin. Pyydämme kiinnittämään istuinvyöt ja nostamaan selkänojan pystyasentoon. Paikallinen aika on 40 vuotta meidän ajastamme taaksepäin.” (Aamulehti) TEHTÄVIÄ Kirjoita luonnokseesi aloitus. Ala myös harkita otsikkoa ja muista, että otsikon tehtävänä on herättää lukijan kiinnostus ja kiteyttää tekstin sisältö. Mitä tyyppiä ovat seuraavat aloitukset? OLYMPIAKUUME ON VALLANNUT SOULIN ”How old are you, sir?” on todennäköisesti ensimmäinen kysymys, minkä taksinkuljettaja tekee ulkomaalaiselle turistille Soulissa matkalla lentokentältä hotelliin. Taksi on tuskin kiinnostunut vieraan iästä, mutta lause on paikallisen englannin kielen oppikirjan ensimmäisellä sivulla — ja todennäköisesti ainoa, minkä hän osaa. (Pirkka) SANOMALEHDET PITÄVÄT PINTANSA Sanomalehdet tavoittavat päivittäin yli 90 % koko väestöstä ja nuoristakin 80 %. Lehtien lukemiseen käytetään aikaa yleisimmin viidestätoista minuutista tuntiin joka päivä, viikonloppuisin enemmän. (Tietolisä) KUN TUNNET ASIAKKAASI, LISÄÄT LUOTTAMUSTA Myyjän työ on muuttumassa. Ensi vuosikymmenellä myyjä on entistä enemmän asiakkaansa konsultti. Hänen on ymmärrettävä asiakkaansa tilanne entistä kokonaisvaltaisemmin. Tämä edellyttää, että myyjä tuntee asiakkaan toimintaa ja tilannetta. (Markkinointi-Myyntimiehet) 52 KIRJOITTAMINEN
b SUOMI SAA UUDEN SAMMON Suomi tarvitsee ja saa uuden sammon. Se on nykynimel- tään supertietokone, mutta sen odotetaan tuottavan jokseenkin samanlaisia ihmeitä kuin kalevalaisen edeltäjänsä. (Suomen Kuvalehti) VARPAAT VAPAIKSI Danny Kaye pyysi kerran eräässä ohjelmassaan eturivissä istuvan naisen lavalle ja pyysi tätä riisumaan toisen kenkänsä. Naisen näin tehtyä Danny osoitti häntä jalkoihin ja kysyi, miten tuollainen jalka voi mahtua tuon kokoiseen kenkään. Kaikki nauroivat. Myös kengätön nainen. Ehkä ilosta, mutta varmasti myös siksi, että varpaiden verenkierto virkosi — ainakin hetkeksi. (Pirkka) KIINTEISTÖN KAUPPA Kiinteistö on lyhyesti määriteltynä maapinnan aluellisesti rajattu osa. Lisäksi siihen kuuluvat aineosina kiinteästi maahan liittyvät rakennukset niihin kuuluvine laitteineen. (Kivelä — Nordell, Käytännön oikeutta) MAAILMA ON MINUN! Avaat kotipäätteesi ja hyppäät data-avaruuteen: moninaisten tietolähteiden ja elektronisten kontaktien maailmaan. Otat yhteyden ulkomaiseen ystävääsi, selaat saapuneen sähköpostin ja luet Newsweekin viimeisen numeron. Kaiken ruudulla — ilman paperia. (Tele) Mikä tehtävän aloituksista on mielestäsi kiinnostavin? Miksi? Kiintoisa otsikkoja aloitus innostavat lukemaan koko tekstin. Jos haluat, että kukaan ei lue kirjoituksiasi, valitse jokin seuraavista aloitustavoista: 1. Vaikeroi aluksi aiheen ja kirjoittamisen vaikeutta. 2. Aloita niin kaukaa, että et pääse asiaan ennen viidettä sivua. 3. Kirjoita aloituskappaleeseen kaikki, mitä sinulla on asiasta sanottavaa. 4. Aloita toteamuksella, joka on kaikille itsestään selvä. 5. Rakenna aasinsilta: aloita jostain asiaan kuulumattomasta seikasta ja jatka kirjoittamalla "tästä pääsemmekin luontevasti itse asiaan”. Tutki aloituksia aiheesta Miksi nuori ei saa työtä? Mitä vikaa niissä on? Jokainen ihminen on joskus nuori. Yritän kirjoitelmassani etsiä syitä siihen, miksi nuori ei saa työtä. Tehtäväni ei ole helppo, sillä samaa ovat miettineet monet asiantuntijat tuloksetta. KIRJOITTAMINEN 53
Historian alussa nuorilta ei puuttunut työtä. Nuoren on vaikea saada työtä, koska hänellä ei ole työkokemusta ja koulutuskin on usein puutteellinen. Nuorten työnhakijoiden ulkonäköjä käyttäytyminen saattavat herättää aiheetta työnantajan epäluuloja. Muutamat nuoret alkavat itse karttaa työntekoa, kun huomaavat, että työttömyyskorvauksellakin tulee toimeen. Siihen on monia syitä, esimerkiksi... Kysymykseen on monia vastauksia. Ihmistä, jolla ei ole työtä, kutsutaan työttömäksi. Katselin eilen ohjelmaa Jarista ja Masasta. Jari ja Masa olivat juuri päässeet peruskoulusta ja etsivät ensimmäistä työpaikkaa tuloksetta. Koska työtä ei löytynyt, pojat alkoivat hankkia taskurahoja näpistelemällä. Poikien surullista kohtaloa seuratessani aloin miettiä, miksi juuri nuorten on niin vaikea löytää työtä. On vaikea sanoa, miksi nuori ei saa työtä. Kirjoittakaa ryhmissä seuraaviin teksteihin kiinnostava otsikko ja aloitus. Tietokirjoittajakurssi on tarkoitettu niille, jotka haluavat kehittää kirjallista ilmaisuaan joko ammatin tai harrastuksen vuoksi. Kurssilla — kirjoitetaan ja analysoidaan erilaisia tietotekstejä — opetellaan kirjoittamaan ymmärrettävästi vaikeistakin asioista — tutustutaan joukkoviestinten toimintaan. Opettajina toimivat tietokirjoittamisen asiantuntijat. Kurssi järjestetään 1.3. —5.3. Kurssimaksu on 3 000 mk, ja se sisältää opetuksen sekä täysihoidon. Ilmoittautua voi kurssisihteeri Pauli Passille, puh. (931) 444 222. Vanhempien tulee ottaa TV vakavasti ja opettaa lapsista valikoivia. Opeta siis lapsillesi TV:n katsomisen sääntöjä ja normeja. Seuraa televisiota lastesi kanssa, jotta tiedät mitä he haluavat katsoa, ja valvo tarkemmin mitä he katsovat. Anna heidän tietää, mistä pidät ja mistä et pidä, ja selvitä heille miksi. Käytä televisiota keskustelun lähteenä. Kun esimerkiksi Kate ja Allie käsittelee teiniseksiä tai Cagney ja Lacey rasismia, siitä voidaan alustaa kotikeskustelu. KIRJOITTAMINEN
Vanhempien tavoin lapset voivat käyttää televisiota joskus rentoutumiseen. Tässä ei sinänsä ole mitään kielteistä, kunhan viihdytys ei saa yliotetta katsomiskäyttäytymisestä. (Dan Steinbock) Koulussa oli käsitelty suomalaista kirjallisuutta koko talvi. Opettaja halusi tentata oppilaita ja kysyi, kuka on kirjoittanut Seitsemän veljestä. ”En minä ainakaan”, Kalle vastasi ja painoi päätä pulpettiin. Opettaja tuohtui ja sanoi:”No Kalle, nyt kerrot, kuka on kirjoittanut Seitsemän veljestä.” ”Minä en ole sitä kirjoittanut”, Kalle vastasi. Opettaja päätti käydä Kallen kotona illalla. Siellä hän kertoi, mitä päivällä koulussa oli tapahtunut. Kallen isä mietti aikansa ja viimein sanoi: ”Jos Kalle on sanonut, että hän ei ole sitä kirjoittanut, niin ei se oo sitä kirjottanut.” Opettaja oli hämmästynyt ja lähti pois. Siinä matkan varrella hän tapasi naapurin isännän, jolle hän kertoi koko tarinan ja kysyi, minkälaista väkeä Kallen kotiväki oikein on. Naapurin isäntä mietti aikansa ja sanoi, että kyllä se on sellaista porukkaa, että siitä ei tiedä, vaikka se Kalle olisi sen kirjoittanutkin. Kun on lukenut näitä arvosteluja Turkasta ja tästä sarjasta, niin tulee ajatus, että näitä Kallen isiä ja naapurin isäntiä on Suomessa paljon. (Aamulehden yleisönosasto) Tutkikaa lehtijuttujen, myyntikirjeiden ja mainosten otsikointia. Minkälaiset otsikot houkuttelevat lukemaan tekstin? Kirjoitelma on lopetettava selkeästi. Kun kirjoitelmassa on selkeä alku, keskikohta ja lopetus, lukijalle jää siitä mieleen kokonaiskuva, joka säilyy muistissa pitkään. Tehokas ja hallittu lopetus antaa pontta koko kirjoitelmalle. Hyviksi koettuja lopetustapoja ovat — tiivistelmä Myyntitaito Myyjän perimmäinen tarkoitus on palvella asiakkaita siten, että he löytävät kioskilta mahdollisimman paljon itseään miellyttävää tavaraa ja tekevät ostopäätöksen. Ei riitäy että myyjä oivaltaa asiakkaan tarpeet ja tuntee tuotteet. Myyjän on myös kyettävä viemään tilanne jämäkästi aina ostopäätökseen asti — muutoin hän on epäonnistunut kaikkein ratkaisevimmassa vaiheessa. Asiakkaan palveleminen tähtää aina myyntiin: myyjän tavoitteena on lisätä kioskin myyntiä kaikin positiivisin keinoin. (Rautakirjan myyjätutkinto)
— viittaus tulevaisuuteen Vastuu tupakkavalistuksesta Tupakoinnin vähentämiseksi nuorille onkin kyettävä tiedottamaan tehokkaasti, että kaikki savukkeet ovat vahingollisia. Koska etenkin nuorten tupakoinnissa yksi rajoittava tekijä on tupakan hinta, on sitä kohotettava. Nykyistä kalliimmat hinnat ovat kynnyksenä ainakin aloittelijoille, minkä vuoksi reaalihintoja olisi korotettava jatkuvan ohjelman mukaan kaksi kertaa vuodessa. (Opettaja) — sitaatti Upporikas Efta-kuusikko puskee ovea auki Euroopan yhteisöön Ajattelevaksi mainittu professori Kari S. Tikka puki todellisuuden kerran retoriseen tokaisuun:”Aina joskus on hyvä muistaa, että Eiffelin tornin toiselta tasanteelta näkee enemmän ostovoimaa kuin koko Suomessa on yhteensä .” (.Aamulehti) Päätä kirjoitelma loppunousuun ja vältä seuraavanlaisia latteuksia: ”Tulevaisuudesta en osaa sanoa, sen näyttäköön aika ” ”Kaikki toivomme varmasti, että ydinsotaa ei koskaan tule.” *Asiasta voisi sanoa vielä paljonkin, mutta tämä riittäköön tällä kertaa. ” TEHTÄVIÄ Kirjoita luonnokseesi lopetus. Lukekaa pareittain tai ryhmissä toistenne luonnokset ja pohtikaa yhdessä, miten tekstiä voi parantaa. Keskustelkaa otsikosta, aloituksesta, näkökulmasta, asiasisällöstä, jäsennyksestä, perusteluista, esimerkeistä jne. Kirjoittaja merkitsee muistiin ohjeet sekä ideat ja muokkaa luonnostaan niiden mukaan. Arvioi seuraavia lopetuksia. KOULU-UUTISIA Joku idealisti sanoo, että on parempi omistaa tyhjä lompakko kuin tyhjä sielu. Mutta nykynuori on varma, että sanojalla itsellään on ainakin täysi lompakko mutta todennäköisesti myös tyhjä sielu. (Opettaja) KIRJOITTAMINEN
TIETOKONE ANTAA KIRJOITTAA Ihminen, joka osaa kirjoittaa, pärjää loistavasti, jos hänellä on tietokone ja kelpo kirjoitusohjelma. (Arto Kytöhonka) NÄIN OPIT PUHUJAKSI! Asiaanhan on tietysti mahdotonta löytää täydellistä ratkaisua tässä kirjoitelmassa. KOTIMAISET ENERGIANLÄHTEEMME Turve, jätteet ja puhdistettu öljy ovat nykyisin varteen otettavimmat kotimaiset polttoaineet. Niiden käytön lisäämiseksi valtion tulisi tukea uusien keksintöjen kehittelyä ja markkinointia. Uusi turvekäyttöinen lämpöuuni osoittaa, että energiakriisinkin aikana syntyy käyttökelpoisia ideoita, joiden toteuttaminen saattaa merkitä uutta, supisuomalaista aikakautta energiankäytössä. HALUATKO SÄÄSTÄÄ SELVÄÄ RAHAA? Sujauta tilauskorttisi vastauskuoreen ja jätä se postiin jo tänään, niin saat koko vuoden lehdet alle satasella. Älä jää odottelemaan, vaan tee hyvä päätös nyt! KANNATTAAKO LÄHTEÄ TÖIHIN ULKOMAILLE? Asiasta voidaan olla monta mieltä, mutta tämä on minun mielipiteeni. SUUNNITTELUN SUUNTA ASUKASKESKEISYY- TEEN Kun edellä on korostettu suunnittelijoiden ja asukkaiden yhteistyötä, niin lopuksi kannattaa nostaa esiin yksi keskeinen yhdyskuntasuunnitteluun vaikuttava elementti. Siitä arvostettu, monen suunnittelijapolven kouluttaja professori Olli Kivinen kirjoittaa näin:” Ihmisen eläminen ja asuminen tulee sovittaa luonnon ehtoihin. Muutoin häntä uhkaavat monenlaiset haitat, sairaudet, epäviihtymys, jopa kuolema. Ympäristöarvoista ei voida tinkiä.” (Akava) Kirjoittakaa tehokas lopetus sivulla 54 oleviin teksteihin 4a (Tietokirjoittajakurssi) ja 4b (TV:n katselu). KIRJOITTAMINEN 57
TÄSMENNÄ, TUVISTA, TYYLITTELE Käytä asiatyyliä, kun kirjoitat asiatekstejä: koevastauksia, raportteja, artikkeleita, tutkielmia, asiakirjoja, liikekirjeitä jne. Koeta välittää asiasisältö lukijalle selkeästi, täsmällisesti ja yksinkertaisesti. Hyvä asiatyyli on usein huomaamatonta — lukijan huomio kiinnittyy asiaan, ei kieleen. Sananvalinta Asiatyyli pyrkii yksiselitteisyyteen, siksi sananvalinnan on oltava täsmällistä. Täsmälliset sanat löytyvät helposti, kun kirjoittaja on perehtynyt asiaan ja hänellä on siitä jotain sanottavaa. Hapuileva sananvalinta on usein oire siitä, että kirjoittaja ei tunne eikä ole ajatellut asiaa tarpeeksi. Pystymmekö antamaan ja toteuttamaan (tyydyttämään, täyttämään) kaikki asiakkaan tarpeet ? Edistys (kehitys) on mennyt väärään suuntaan. Nykyaikaisessa toimistossa on monenlaisia teknisiä hyödykkeitä (laitteita, koneita), jotka helpottavat työntekoa. Täsmälliset ilmaukset lisäävät tekstin luotettavuutta — ja usein myös havainnollisuutta. Tekstistä tulee latteaa ja mitäänsanomatonta, jos kirjoittaja tyytyy käyttämään ainoastaan yleisluonteisia ilmauksia. Konsultti Oy on toiminut jo pitkään (kymmenen vuoden ajan), ja sen asiakkaina ovat mm. monet suuryritykset (Kemia Oy, Rakennusyhtymä Oy ja Axxon Oy). Telekopion lähettäminen on edullista (maksaa vain puhelumaksun verran). Taloa ympäröi pensasaita (orapihlaja-aita) ja pihassa kasvaa erivärisiä kukkia (punaisia ja valkoisia leimukukkia), pari pensasta (syreeniä) ja pyöreäksi leikattu puu (hopeapaju). Sanat eivät muutu täsmällisemmiksi siten, että niiden loppuun liitetään merkityksetön lisäke (neuvottelutapahtuma, oppilaitostaso, illallis tilaisuus, huoltotoiminta jne.). Pitkät sanat kannattaa päinvastoin korvata lyhyillä ja ytimekkäillä, jos merkitys ei muutu. Järjestelyt ovat sujuneet etukäteissuunnitelman (suunnitelman) mukaisesti. Mihin toimenpiteisiin (toimiin) poliisi aikoo ryhtyä, jotta vieraiden turvallisuus voidaan taata? Turvallisuustoimenpiteet (turvatoimet) tulevat olemaan erittäin tiukat. KIRJOITTAMINEN
Juniori tason valmennustyö (juniorien valmennus) on jouduttu rahoittamaan mm. paperinkeräystoiminnalla (paperinkeräyksellä). Kilpailu jouduttiin käymään vaikealaatuisissa olosuhteissa (vaikeissa oloissa). Huonot keliolosuhteet (keli) vaikeuttivat liikennettä koko maassa. Tekstistä tulee vaikeaselkoista, jos kirjoittaja suosii pitkiä sanoja ja virkakielistä substantiivityyliä. Substantiivityylille on ominaista, että ytimekkään, havainnollisen verbin sijasta (maalata, huoltaa, puhdistaa jne.) käytetään substantiivin ja laajamerkityksisen verbin yhdistelmää (suorittaa maalaus, huolto, puhdistus). Jätteiden siirto suoritetaan mahdollisimman nopeasti. (Jätteet siirretään mahdollisimman nopeasti.) Lahti suoritti tarvittavat konehankinnat. (Lahti hankki tarvittavat koneet.) Jouduimme suorittamaan lastin purkamisen vaikeissa olosuhteissa. (Jouduimme purkamaan lastin vaikeissa oloissa.) Tavaran toimittaminen tapahtuu viikolla 6. (Tavara toimitetaan viikolla 6.) KIRJOITTAMINEN 59
Kuluttajahinnoissa on tapahtunut vuoden alkupuoliskolla selvää nousua. (Kuluttajahinnat ovat nousseet selvästi vuoden alkupuoliskolla.) Uusi laki on aiheuttanut yhtiömme toiminnalle monenlaisia hankaluuksia. (Uusi laki on hankaloittanut yhtiömme toimintaa monin tavoin.) Koulutuksessa on toteutettava pikaisia uudistuksia. (Koulutusta on uudistettava pikaisesti.) Vierassanoja ei ole syytä käyttää, jos tarjolla on käypä suomenkielinen vastine. Vierassanat eivät tee tekstistä painavaa vaan raskasta — ja joskus tahattoman huvittavaa. Yhdistystä on kritisoitu (arvosteltu) siitä, että se on tuhlannut resurssejaan (voimavarojaan) osallistumalla samanaikaisesti kahteen suureen projektiin (hankkeeseen). Negatiivinen feedback (kielteinen palaute) ei aina ole pahasta, sillä työntekijä sisuuntuu siitä ja haluaa näyttää. Eksklusiivinen taijous: 9 aidon rubiinin sarja sinulle 29- Asiatyylin tulee olla sanastoltaan yhtenäistä. Yhtenäisyyttä rikkovat muihin tyylilajeihin kuuluvat sanat: puhekielisyydet (meinata, tykätä, treenata), slangisanat {tsekata, räätälöidä, leiska), murteellisuudet {kranttu, luppoaika, hoosata), runolliset ilmaukset (aatos, kuolo, ylkä) jne. Tyylirikko ei korjaannu sillä, että sopimaton sana pannaan lainausmerkkeihin. Työtään piti henkisesti erittäin raskaana 31,6 % myyntitykeistä (myyntimiehistä). Videonauhuri voi olla hyödyllinen vempele (laite), jos sitä osaa käyttää oikein. Opettaja ei voi vaatia oppilaita tekemään kotitehtäviä, jos hän itse pitää tunnit ”lonkalta”. (— — jos hän ei itse valmistele tunteja.) TEHTÄVIÄ Muokkaa luonnoksesi tyyliä ja paneudu erityisesti sananvalintaan. Tehkää tehtävä pareittain: toinen kertoo aiheesta a ja toinen aiheesta b. Kerro parillesi tavallisella puhekielellä (arkityylillä), mitä teit viime välitunnilla. Parisi kirjoittaa kertomuksen täsmälleen niin kuin sanelit sen. Muuttakaa kertomus yhdessä asiatyyliseksi. Lukekaa tekstit luokalle ja kertokaa, mitä muutoksia teitte. 60 KIRJOITTAMINEN
b Kerro parillesi puhekielellä, mitä asioita käsittelitte viime tunnilla. Parisi kirjoittaa kertomuksen täsmälleen niin kuin sanelit sen. Muuttakaa kertomus yhdessä asiatyyliseksi. Verratkaa teksteissä a ja b tehtyjä muutoksia. Kumpaa tekstiä jouduitte muuttamaan enemmän? Onko muutoksissa eroja? Missä yhteyksissä on mielestäsi luontevaa käyttää seuraavia sanoja? äiti mutsi emo maammo akka eukko muija vaimo nainen gimma tyttö kinkku naaras pitää tykätä digata olla hulluna jumaloida olla mieltynyt rakastaa suututtaa ottaa aivoon kiukuttaa keljuttaa vimmastuttaa raivostuttaa vihastuttaa kenkuttaa risoa harmittaa sapettaa kismittää pänniä juhlat kutsut bileet kestit kekkerit kalaasit 4 a b Muuta seuraavat tekstit asiatyylisiksi. Mulla on puhevika. Se havaittiin liian myöhään: mä olin ehtiny sulkeutua, koska mua pilkattiin tän vian takia. Nyt mä oon käyny lääkärillä tätä vikaa korjaamassa monta vuotta ja kohta se paranee. Mutta: liian myöhään. Mä valitsin puhumattomuuden, siis en sitä, että mun puhevialle olis naurettu edelleen. Ja nyt mut on leimattu: toi on se joka ei koskaan puhu. Sitä voi naureskellen osoitella kavereilleen. Ei se ees osaa puolustautua. Mä muistan kouluaikoina, kun oli sellainen tiukka luokka- yhteisö, jossa oli tietyt pomot. Ja mä muistan, että koko luokka inhos yhtä ja samaa opettajaa... ja kaikki pitivät samassa hengessä yhdestä toisesta opettajasta. Mun mielestä se oli ihan täyttä paskaa — mä pystyin näkemään siinä huonossa opettajassa monia hyviä puolia. Mutta jos mä toin sen julki, niin kaikki oli heti, et "saatana, Sähän hulluja aattelet”...et, ”haluat sä mielistellä” tai jotain muuta. Sitten taas mun mielestä se niitten hyvä opettaja oli tietyssä mielessä kauheen korni. Mä tarkoitan, että se on tuommoista... koko nuorisokäsite on helvetinmoista laumahen- keä... Mä en pidä siitä. KIRJOITTAMINEN 61
5 a b c d e f Kun ensimmäisen kerran näkee kuvan Charles Bukowskis- ta, tulee mieleen roskiksesta repäisty rapajuoppo, joka vaivoin pysyy pystyssä kuvauksen ajan. Ensimmäiset tatsit äijän teksteihin johdattelevat helposti saman tyylisiin mielikuviin. Bukon rinnalla Hemingway vaikuttaa Pikku Kakkosen vetäjältä ja kotimaisen kirjallisuuden kovikset maitokaupan myyjiltä. Ja totta onkin, että tämä monien nerona pitämä kirjallisuuden uudistaja pullon kahvan tuntee. Synnyttyään Saksassa (jolla ei ole mitään väliä) elokuun hämärissä 1920 häiskä muutti Amerikkaan kaksivuotiaana. Sitten seurasi jossain vaiheessa ahkeraa kirjoittelua, nopeita duuneja milloin missäkin ja ravakka kymmenen vuoden ryyppyputki. Sen jäljistä Bukon naamanahkoihin ei voi erehtyä. Ei voi edes sanoa, että eletty elämä olisi piirtänyt jälkensä niihin, se olisi vähättelyä. Pikemminkin elämä on ajanut niiden ylitse metyylikäyttöisellä panssarivaunulla. (City-lehti) Korjaa seuraavien esimerkkien epäonnistunut sananvalinta. Uuden valtuuston kokousta valmisteltiin etukäteen myös henkilövaalien osalta. Voi tulla näet vaikeuksia, jos esim. johtokunnan puheenjohtaja on yhtäkkiä valittava jostakin ”hihasta” vasta kokouksessa. Avainhenkilöstön palkkarakenteen määritys, kehitys ja ylläpito on henkilöstön kehitysyksikön heiniä. Toimintamme on laajentunut useille eri sektoreille. On syytä kertoa pari casea suuryrityksiä palvelevan konsulttitoimiston pätevyydestä. Uudet mainiot betonikivet ovat tulossa kovaa kyytiä kotipihojen pintojen kauniiksi katteiksi. Ympäristöntutkijat ovat yhtä mieltä siitä, että ihminen on toiminnallaan luonut katastrofia. Itsenäisyyden Kypros väänsi itselleen arkkipiispa Maka- rioksen johdattelemana 1960, joskin saarella on vielä pari englantilaisten tukikohtaa. Tälle upealle saarelle saapuvat tuhannet turistit kokemaan niin antiikin ääriviivat kuin auringon ikuisen hehkunkin. 62 KIRJOITTAMINEN
I I 6 a b c d e f 7 a b Suomalaiset matkailijat voi jakaa kolmeen segmenttiin: lepäilijöihin, kuntoilijoihin ja juhlijoihin. Hyvät arvosanat ovat tavallaan myös opettajan työn kulosta”. Korvaa turhan laveat ilmaukset tiiviimmillä. Tarvitsemme aktiivisia markkinointitoimenpiteitä, jos aiomme menestyä kansainvälisessä kilpailussa. Väsymys- ja stressitilanteet ovat tuttuja kaikille esimiehille. Liitto korostaa, että valistustyöllä on suuri merkitys sydän- ja verisuonitautien ennaltaehkäisytoiminnassa. Vastuuhenkilöryhmä oli hoitanut ennakkovalmistelut huolellisesti. Edunvalvonta on edelleen liiton tärkein tehtäväalue. Muutos on nimenomaan oppilaitostasolla ollut niin suuri, ettei ylimenovuosi ole mennyt ilman eriasteisia muutoski- puja. 9 Lapsiperheiden elinolosuhteiden parantaminen edellyttää pikaisia toimenpiteitä, ei kauniita puheita. h Luovaa toimintaa tarvitaan kaikilla markkinointitoimenpiteiden osa-alueilla: sisäisessä markkinointitoiminnassa, kenttään kohdistuvissa toimenpiteissä, suoramarkkinoinnissa jne. Alakylään on varattu laaja aluekokonaisuus teollisuuden ja liike-elämän tarpeisiin. Sinne on tarkoitus ohjata sekä vers- tasluonteista että keskisuurta teollisuutta, mutta myös pal- veluluontoisille hankkeille — kuten suurmyymälöille ja noutovarastoille — on oma paikkansa. Korvaa substantiivi-ilmaukset ytimekkäällä verbillä. Tuotannon supistaminen suoritetaan vaiheittain. Miehet suorittivat metsänhoitotöitä: harvennusta, lannoitusta ja istutusta. KIRJOITTAMINEN 63
C Suomalaisten mielipiteissä on tapahtunut selvä muutos. J Seminaariin ilmoittautuminen tapahtuu kesäkuussa. Lipun vihkimisen tulee suorittamaan Matti Aho. f Poliittisten arvojen ja asenteiden siirtyminen vanhemmilta lapsille ei tapahdu enää samalla tavoin kuin ennen. 9 Oppilaiden vastaukset tenttikysymyksiin osoittivat kokonaisuuksien hallintaa ja asiayhteyksien ymmärtämistä. h Keskustien liikenteen vähentäminen tullaan toteuttamaan seuraavilla toimenpiteillä: linja-autoliikenteen ohjaaminen uusille reiteille, aikataulujen selkiyttäminen ja muuttaminen paremmin koulu-ja työmatkoihin soveltuvaksi, vaihto- yhteyksien parantaminen ja uusien vuorojen kokeileminen. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on myös liikennepalveluiden säilymismahdollisuuksien paraneminen haja-asu- tusalueella. Virkerakenne Virkkeiden pituuden ja rakenteen tulee vaihdella luontevasti ajatuksen mukaan. Erilaiset virkkeet antavat tekstille vaihtelevan rytmin. Teksti on yksitoikkoista, jos se koostuu samanpituisista ja -muotoisista virkkeistä. Lue ääneen seuraavat tekstikatkelmat ja kuuntele niiden rytmiä. Miltä tekstit kuulostavat? 1. MYYMIssä on monipuoliset toiminnot. MYYMIparantaa myyjän tulosta. Myyjällä on kokonainen kannettava myyntitoimisto. Se merkitsee ainutlaatuista palvelukykyä. Järjestelmä sisältää asiakkaan tunnistetiedot ostotapoineen, maksu-ja toimitusehtoineen, alennuksineen ja yhteyshenkilöineen. MYYMI toimii myös muistiona. Voit tallentaa asiakkaastasi lisätietoja. Tilausten käsittely MYYMIllä on helppoa ja nopeaa. 2. Veronalaisena satunnaisena voittona ei pidetä voittoa, jonka verovelvollinen on saanut vähintään vuoden ajan omistamansa sellaisen huoneiston hallintaan oikeuttavien osakkeiden tai osuuksien, taikka sellaisen rakennuksen luovutuksesta, jota hän omistus- aikanaan yhtäjaksoisesti vähintään vuoden ajan ennen luovutusta on käyttänyt omana tai perheensä vakituisena asuntona. Vero- 64 KIRJOITTAMINEN
vapaus koskee myös rakennuksen rakennuspaikkaa siltä osin kuin se ei ole suurempi kuin 10 000 neliömetriä tai kaavan mukainen tontti tai rakennuspaikka. Jos vähemmän kuin puolet huoneistosta tai rakennuksesta on ollut verovelvollisen tai hänen perheensä vakituisena asuntona, pidetään luovutusvoitosta vain tätä käyttöä vastaava osa verosta vapaana tulona. Jos useampi verovelvollinen on omistanut yhdessä osakkeet tai osuudet tai rakennuksen, sovelletaan kunkin saamaan voittoon tai osuuteen voitosta vastaavasti samoja myyntivoiton verovapausedellytyksiä. Virkkeiden pituus ja rakenne vaikuttavat myös ymmärrettävyyteen. Liian lyhyet virkkeet tekevät tekstistä vaikeaa, koska asioiden (lauseiden) väliset suhteet jäävät ilmaisematta. Pitkät mutkikkaat virkkeet ovat puolestaan vaikeita siksi, että pääasiat eivät erotu tarpeeksi selvästi sivuasioista. Pitkä virke kannattaa yleensä jakaa kahdeksi kolmeksi lyhyemmäksi virkkeeksi. Jos jokin laajahko asiakokonaisuus kuitenkin halutaan ilmaista yhdessä virkkeessä, voidaan sen hahmottamista helpottaa välimerkeillä: puolipisteellä, ajatusviivalla ja kaksoispisteellä. Pitkät virkkeet täytyy rakentaa erityisen huolellisesti, koska niihin pujahtaa helposti virheitä — kirjoittajan on yhtä vaikeaa hallita laajoja virkekokonaisuuksia kuin lukijankin. Lyhyitä virkkeitä suositaan etenkin mainoksissa, joista ne ovat tarttuneet asiatyylisiinkin teksteihin. Mainoskielessä voidaan käyttää tehokeinona myös epätäydellisiä eli predi- kaatittomia virkkeitä, mutta asiatyyliin ne sopivat huonosti. Arvioi alla olevia esimerkkipareja. Kumpi versioista on mielestäsi parempi? 1. Tässä se nyt on. Basket Cluba. Uusi merkkitossu vauhdikkaaseen menoon. Tässä on uusi Basket Cluba -merkkitossu vauhdikkaaseen menoon. 2. Hämyinen iltahetki kaksin. Tai hilpeät vieraskutsut hyvien ystävien seurassa. Silloin on oikea aika tarjota jokin suolainen pikkuherkku. Ja sen ohessa lasillinen hyvää viiniä tai maukas drinkki. Kun vietät iltaa kaksin tai hyvien ystävien seurassa, on aika tarjota jokin suolainen pikkuherkku ja sen ohessa lasillinen hyvää viiniä tai maukas drinkki. 3. T-vaipassa ei ole koskaan hiostavaa muovia ihoa vasten. Eikä painavia ja hankaavia solmuja. Pehmeät ja verkkomaiset Lenina- housut pitävät T-vaipan mukavasti paikallaan. Kaikissa päivän touhuissa. T-vaipassa ei ole koskaan hiostavaa muovia eikä painavia ja hankaavia solmuja ihoa vasten. Pehmeät ja verkkomaiset Lenina- housut pitävät T-vaipan mukavasti paikallaan kaikissa päivän touhuissa. KIRJOITTAMINEN 65
4. Myyjä on ystävällinen, kärsivällinen ja nopea. Hän palvelee parhaan kykynsä mukaan asiakasta, joka ei aina ole niin ystävällinen, kärsivällinen eikä nopeakaan. Mutta vaativainen. Myyjä on ystävällinen, kärsivällinen ja nopea. Hän palvelee parhaan kykynsä mukaan asiakasta, joka ei aina ole niin ystävällinen, kärsivällinen eikä nopeakaan — mutta vaativainen. 5. Myös Arja Mäkinen työskentelee Kauppakulmassa. Mutta ei tekstiili- vaan kenkäosastolla. Myös Arja Mäkinen työskentelee Kauppakulmassa, mutta ei tekstiili- vaan kenkäosastolla. TEHTÄVIÄ b Lue luonnoksesi ääneen, kuuntele sen rytmiä ja muokkaa tarvittaessa virkerakennetta. Arvioi seuraavia tekstikatkelmia ja muokkaa niitä tarvittaessa. Puhelin on myyjän työväline. Koulutuksessa tulisi kiinnittää huomiota sen käyttöön. Varsinkin puhelinmyyjän on kehitettävä jatkuvasti taitojaan. Myyntitavat urautuvat helposti. Urautumista voi estää jatkuvalla koulutuksella. Lisäksi myyjän kannattaa osallistua silloin tällöin kenttä- myyntiin. On selvää, että erityisesti myyntimiehet, joille henkilöauto on välttämätön työkalu ja työympäristö, eivät voi olla tyytyväisiä, kun heidän eteensä on kasattu uhkia, joita ovat mm. autoedun verotuksen ankara kiristäminen, erityisesti die- selhenkilöautojen polttoaineveron korottaminen ja kilometrikorvausten verottaminen. Ruohonleikkuria käytettäessä on muistettava, että kysymyksessä on työkalu, jossa on nopeasti pyörivä terä, joka voi olla vaarallinen, jos työskennellään varomattomasti. Ruohonleikkurin terät jauhavat ruohon hienoksi silpuksi, josta osa aina tarttuu leikkurin runkokotelon sisäpintaan paksuksi puuroksi, joka kuivuu kiinni, ellei konetta pestä käytön jälkeen. Pienimmät istuen ajettavat ruohonleikkurit selviytyvät tasaisessa maastossa, mutta jos olosuhteet ovat vähänkään rasittavat, on koneen mallia harkittava jo tarkemmin, koska koneen runko ja pyörät joutuvat silloin melkoisen rasituksen kohteeksi, ajaja saattaa painaa lähes yhtä paljon kuin koko kone. 66 KIRJOITTAMINEN
d 3 a b c d e f "Mitähän tuostakin tulee?” mutisee rautakaupan asiakas puoliääneen katsomossa. Ja nielee pettymyksensä, kun monien vitsien rautakauppiaat kahmivat kilpaa pisteitä. Aivan todistettavasti. Perhe-eläke on, jos edunsaajia on vähintään kolme, yhtä suuri kuin se tämän lain vähimmäisehtojen mukainen vanhuuseläke tai täysi työkyvyttömyyseläke, jota edunjättäjä kuollessaan sai, tai, jollei hän silloin saanut mainittua eläkettä, joka olisi hänelle myönnetty, jos hänellä kuolin- hetkellään olisi ollut oikeus täyden työkyvyttömyyseläkkeen saamiseen. Muuta seuraavat vaillinaiset ja katkotut virkkeet täydellisiksi. Heikentyykö ilmausten teho? Nyt saatavana uusintapainos tästä kaikkien aikojen suosi- tuimmasta leivontaoppaasta. Uusi tehostettu SLIM-SPECIAL sinulle, joka et ole onnistunut laihtumaan, vaikka olet kokeillut ruokavalioita ja erilaisia laihdutusvalmisteita. Hyviä mutta kalliita. Sellaisia ovat kotimaiset vihannekset. Näyttelyllä haluamme valaista yrityksen historiaa. Ja kertoa tekniikan kehityksestä. Avaruus on kiehtonut ihmisiä läpi vuosisatojen. Esimerkiksi tieteiskirjailijoita. Uralla eteneminen ja ammattitaidon lisääntyminen ovat vain osa houkutinta. Samoin hyvä palkka, jonka ulkomailla työskentelevä usein saa. Tiivistäminen Hyvä asiatyyli on tiivistä. Tiiviistä tekstistä on karsittu kaikki sellainen, mikä ei palvele pääasiaa. Siksi se on nopealukuista: ydinajatukset löytyvät helposti eivätkä huku turhaan laverteluun. Tiivistä tekstiäsi poistamalla turhat — sanat kuuma hellepäivä Minä allekirjoittanut tilaan... KIRJOITTAMINEN 67
— johdattelut Viitaten kiteeseenne ilmoitamme, että Teidät on hyväksytty oppilaaksi kouluumme. Nythän on niin9 että poissaolot ovat huomattava ongelma. — sivulauseet Salkku, joka oli nahkaa, maksoi 300 markkaa. (nahkainen salkku tai nahkasalkku) — virkkeet, kappaleet ja jaksot. Täsmällinen sananvalinta tekee tekstistä tiivistä. Ytimekäs verbi korvaa substantiivin ja verbin yhdistelmän (ks. s. 00), tarkka substantiivi taas tekee adjektiivin usein tarpeettomaksi. Kenen maun mukaan televisio-ohjelmien valinta suoritetaan? (Kenen maun mukaan televisio-ohjelmat valitaan?) Nuoret ihmiset katselevat mielellään viihteellisiä ohjelmia. (Nuoret katselevat mielellään viihdettä.) Ohjelmissa pitää olla jännittäviä ja romanttisia tapahtumia. (Ohjelmissa pitää olla jännitystä ja romantiikkaa.) Urhoollinen päähenkilö kuluttaa aikansa ratkomalla kauniiden naisten vaikeita ongelmia. (Sankari kuluttaa aikansa ratkomalla kaunottarien pulmia.) Adjektiiveja vahvistetaan usein adverbeilla. Vahvikesano- ja kannattaa kuitenkin käyttää harkiten: vahvistamisen sijasta ne saattavatkin latistaa adjektiivia. SUKKELA-yleiskone on hyvin nopea ja erittäin tehokas. SUKKELA-yleiskone on nopea ja tehokas. TEHTÄVIÄ Muokkaa luonnostasi: tiivistä ilmaisuasi ja karsi tekstistä kaikki turha. (Olet selviytynyt tehtävästäsi hyvin, jos olet onnistunut tiivistämään kahteen sivuun kaiken oleellisen kuusisivuisesta luonnoksestasi.) Tiivistä seuraavan tekstin keskeinen sisältö 2 — 5 virkkeeseen. Pakkauksen suunnittelussa on otettava huomioon sekä tuk- ku- että vähittäisportaan vaatimukset aina lavasiirtoja myöten. Koska kulutustavaroiden myynti on yhä enemmän siirtynyt itsepalvelumyymälöihin, markkinoille ovat viime vuosina tulleet myymälävalmiit kuljetuspakkaukset. KIRJOITTAMINEN
Kaupan hyllylle nostettu pakkaus on usein ainoa tuotteen myyjä, joten pakkauksen on symboloitava tuotetta. Sen on annettava ainekset tuotteen tunnistamiseen painamalla näkyviin esimerkiksi valtakunnallisen mainoskampanjan tutut kuvat ja tekstit. Pakkauksen avulla yrittäjä voi erilaistaa tuotteensa kilpailevista vaihtoehdoista. Persoonallinen ja tyylikäs pakkaus mahdollistaa kilpailijoita korkeamman hinnan käyttämisen. Kesällä 1985 Kesko, Tukoja Sokos ovat tuoneet Suomen markkinoille uuden 400 gramman kahvipaketin entisen perinteisen 500 gramman paketin tilalle. Tämä uusi kahvipaketti antaa hinnoittelussa vapautta kaupan ryhmittymille. Asiakkaan näkökulmasta tarkasteltuna uusi paketti vaikeuttaa kilohinnan laskemista ja täten hintavertailujen tekemistä. Pakkauksen suunnittelussa on lisäksi otettava huomioon ekologiset ja ympäristölliset seikat. (Lahtinen — Isoviita — Ihamäki, Markkinoinnin kilpailukeinot) Kirjoita seuraavaan lehtijuttuun otsikkoja lyhyt tiivistelmä ingressiksi (ingressi = johdanto, johon tiivistetään jutun pääkohdat). Jokainen suomalainen saa ainakin yhdeksän vuoden pohjakoulutuksen. Osalla koulun käyminen vie lähes kaksikymmentä vuotta elämästä. Siihen, kuinka suuriksi koulutusmenot kunkin opiskelevan kohdalla muodostuvat, vaikuttaa opiskeluala ratkaisevasti. Myös eri oppilaitostyyp- pien sisällä on paljon vaihtelua. Esimerkiksi peruskoulujen vuotuiset käyttömenot oppilasta kohti Lapin läänissä ovat useita tuhansia markkoja korkeammat kuin Uudenmaan läänissä. On laskettu, että vuonna 1986 jokainen peruskoululainen tuli maksamaan 14 500 markkaa ja lukiolainen 12 900 markkaa. — Vuoden 1987 tilastot eivät ole vielä aivan täydelliset, mutta nyt voi jo arvioida, että jokaista peruskoululaista kohti kustannukset olivat silloin noin 15 800 markkaa ja jokaista lukiolaista kohti 14 200 markkaa, sanoo Jouko Suomalainen Tilastokeskuksesta. Pienet oppilasmäärät nostavat menoja Koulutuksen kustannushaitari ammatillisissa oppilaitoksissa on varsin venyvä. Ääripäissä ovat metsäalan oppilaitokset ja kauppaoppilaitokset. Tilastojen mukaan metsäalan oppilaitoksissa jokaiseen oppilaaseen uppoaa yli 50 000 markkaa. Kaupallisen koulutuksen puolestaan saa reilusti alle kahdellakymmenellätuhannella per oppilas vuodessa. KIRJOITTAMINEN 69
— Tilastot pitävät paikkansa. Luvut on saatu tilinpäätöksestä suhteuttamalla käyttömenot oppilasmäärään. Metsäalan oppilaitoksissa oppilasmäärät ovat pienet ja vaadittavat metsäkoneinvestoinnit suuret, kertoo yliaktuaari Hilkka Kousa Tilastokeskuksesta. — Kauppaoppilaitoksissa tarvittavat laitteistot ovat puolestaan hyvinkin edullisia. Tilastoissa ei näy koko totuus Korkeakouluopiskelu ei ole vuosittaisten menojen osalta niin kallista kuin etukäteen saattaisi ajatella. Keskimäärin jokainen korkeakouluopiskelija tuli vuonna 1986 maksamaan hieman alle 19 000 markkaa. Tämä luku on todella vain keskiarvo, koska opiskelun sisältö, tutkimusmenetelmät ja opetusvälineet sitovat eri määriä rahaa eri korkeakouluissa. Eroja on sekä eri korkeakoulutyyppien välillä että samaa alaa edustavien eri korkeakoulujen välillä. Esimerkiksi teknisen korkeakoulun opetus-, tutkimus-ja muun toiminnan käyttömenot opiskelijaa kohti vuonna 1986 olivat 17 800 markkaa. Helsingin Kauppakorkeakoulussa vastaava luku oli 13 500, Sibelius-Akatemiassa 40 000, Taideteollisessa korkeakoulussa 32 500 ja teatterikorkeakoulussa 55 000. Kallein korkeakoulu on eläinlääketieteellinen, jossa oppilasta kohti kuluu vuodessa lähes 75 000 markkaa. — Lukuja on vaikea sopeuttaa, koska ne on saatu tilinpäätöksestä suhteuttamalla käyttömenot oppilasmäärään, sanoo Hannele Hermunen opetusministeriöstä. — Esimerkiksi korkeakoulujen kohdalla opetuksen luonne väärentää tilastotulosta ja tekee summat todellista alhaisemmiksi. Kirjoilla olevia opiskelijoita, jotka kaikki otetaan huomioon menoja laskettaessa, on paljon enemmän kuin valmistuvia. Luvut todellisuutta vastaaviksi Tällä hetkellä ei ole olemassa kattavia tilastoja koulutuskustannuksista. Parhaillaan Tilastokeskuksessa kehitetään systeemiä, johon saataisiin yhteen peruskoulut, lukiot, ammatilliset oppilaitokset ja korkeakoulut. — Tarkoitus on selvittää lähteet, joilla koulukustannus- rekisterin tietoja täydennetään. Nyt siellä on tiettyjä puutteita, erityisesti investointimenojen mukaan ottamisessa, selventää yliaktuaari Kousa. — Tulevaisuudessa tiedot vastaavat entistä paremmin todellisuutta. Kirjoita pikku-uutinen paikallislehteen seuraavan selostuksen pohjalta. TALVITAPAHTU MA Viime lauantaina 31.3. klo 16.00 — 21.00 Alajoen kauppaoppilaitoksen oppilaskunta järjesti Keskuskentällä talvita- KIRJOHTAMINEN
UUTISEN RAKENNE Otsikko kiteyttää sisällön ja herättää kiinnostuksen. Ingressi tiivistää jutun pääkohdat. Uutinen kertoo tapahtumat tärkeysjärjestyksessä (ensin tärkeät, sitten vähemmän tärkeät). pahtuman. Tapahtumaa oli valmisteltu kolmen kuukauden ajan, ja työtunteja kului satoja. Päävastuun kantoi järjestelytoimikunta, johon kuuluivat Leena Niemi (OIIIA), Lauri Aho (YIIB), Liisa Mattila (YIA), Esko Laakkonen (OIIC), Pekka Kantola (IB) ja Anna Autio (ID). Kaikki koulun oppilaat osallistuivat valmisteluun: palkintojen ja kirpputoritavaran keräämiseen, mainosten laatimiseen, ohjelman suunnitteluun jne. Ohjelmaa tilaisuudessa oli runsaasti. Markkinointilinjan oppilaat olivat järjestäneet FREE-ulkoiluvaatteiden muotinäytöksen, Paco-ryhmä esitti sketsejä ajankohtaisista aiheista, taikuri X huvitti lapsia tempuillaan ja Yöhaukat-yhtye lumosi sekä nuoret että vanhat 60-luvun musiikilla. Kirpputorilla myytiin vaatteita, levyjä, kirjoja, leluja, kenkiä puoli-ilmaiseksi — ja ostajia riitti. Lapsille oli järjestetty ongintaa, ratsastusta ja moottorikelkka-ajelua. Yleisö osallistui innokkaasti talvitapahtuman kilpailuihin. Lasten hiihtokilpailuun osallistui 26 kilpailijaa. Poikien sarjan viisi ensimmäistä olivat 1) Jani Laiho, 2) Pasi Pekkanen, 3) Arttu Harjula, 4) Sami Lindfors ja 5) Janne Viirilä. Tyttöjen sarjan parhaat olivat 1) Arja Kaunisto, 2) Saara Vainio 3) Sanni Terho, 4) Johanna Mäkinen ja 5) Laura Haapala. Pussijuoksun voittajaksi selviytyi Matti Suomalainen. Tiukan kisan toinen oli Kaija Laitinen ja kolmas Antti Yrjölä. Lumiveistoskilpailun voitti Alakylän lukion joukkue, jonka upea kilpailuteos Kristalli on edelleen nähtävissä kentällä. Toiseksi selviytyi kauppaoppilaitoksen opettajien joukkue ja kolmanneksi Kauppamarketin joukkue. Kilpailujen jälkeen yleisöllä oli mahdollisuus tanssia Yö- haukat-yhtyeen säestyksellä. Tanssin lomassa nautittiin makkaraa ja kuumaa mehua. Talvitapahtumaan osallistui yli kolmesataa henkeä. Tapahtuman tuotto luovutetaan koulun stipendirahastoon. Kirjoita tiivistelmä sinua kiinnostavasta lehtiartikkelista. Mieti muutamia peruskysymyksiä, joihin vastaat tiivistelmässä oheisen esimerkin tapaan. TIETOKONEVIRUS LEVIÄÄ KUIN TAUTI 1. Mikä on tietokonevirus? 2. Miten se ilmenee? 3. Miten se leviää? 4. Miten se löydetään? 5. Miten sitä hoidetaan? 6. Miten siltä suojaudutaan? KIRJOITTAMINEN 71
Luettavuus Luettavuudella tarkoitetaan tekstin ymmärrettävyyttä ja helppolukuisuutta. Luettavuutta parantavat mm. seuraavat seikat: 1. Sopivan mittaiset virkkeet Virkkeiden keskipituuden ei pitäisi olla yli 15 tai alle 5 sanaa (ks. s. 00). 2. Lyhyet sanat Teksti on vaikeaa, jos siinä on yli 20% pitkiä sanoja. Pitkiksi katsotaan nelitavuiset ja pitemmät sanat. 3. Tutut sanat Mitä enemmän tekstissä on lukijalle outoja sanoja, sitä vaikeampi hänen on ymmärtää lukemaansa. Outojen sanojen merkitys tulee selittää, mikäli se ei selviä asiayhteydestä. 4. Konkreettiset sanat Konkreettiset eli esineelliset sanat ymmärretään paremmin kuin abstraktiset eli käsitteelliset. Kannattaa siis harkita, onko tarpeellista puhua ansiotasosta kun tarkoittaa palkkaa tai henkilöresursseista kun tarkoittaa työntekijöitä. 5. Toiminnalliset verbit Helpossa tekstissä on paljon verbejä (yli 30% sanoista), vaikeassa taas paljon substantiiveja (yli 50%) ja adjektiiveja. Suosi ytimekkäitä, toiminnallisia verbejä raskaiden substantiivi-ilmausten sijasta. Osmo A. Wiio on laatinut erilaisia kaavoja, joilla voi laskea tekstin luettavuusarvon. Luettavuusarvo kertoo, kuinka monta vuotta on täytynyt käydä koulua, jotta ymmärtää tekstin. Helppokäyttöisin kaava perustuu sanojen pituuteen. LT = 2,7 + 0,3 PS LT = luokkataso PS = nelitavuisten tai pitempien sanojen määrä sataa sanaa kohden Laske pitkien sanojen määrä vaikkapa sadan sanan jaksosta, sijoita luku yhtälöön ja ratkaise se — saat selville, mille luokkatasolle teksti soveltuu. KIRJOITTAMINEN
TEHTÄVIÄ 1 2 3 a b KIRJOITTAMINEN Laske oman tekstisi luettavuusarvo. Laskekaa ryhmissä oppikirjojenne luettavuusarvot. Laskekaa alla olevien tekstien luettavuusarvot. Veroilmoituksen täyttöohjeet Sivuperintö ja lahja arvioidaan siihen arvoon, joka niillä saataessa oli. Sivuperintö verotetaan tavallisesti vainajan kuolinvuonna. Jos pesänselvitys kuitenkin on kesken, ilmoitetaan sivuperintö vasta sen vuoden tulona, jona pesänselvitys on tapahtunut. Perintöä, avustusta, hyvitystä, testamenttia ja lahjaa ei lueta tuloksi valtionverotuksessa. Sen sijaan niistä on suoritettava valtiolle perintö- ja lahjaveroa, jos perinnön tai lahjan arvo on 15 000 markkaa tai sitä suurempi. Perintö- veron määräämistä varten on perukirja annettava vainajan kotikunnan verolautakunnalle kuukauden kuluessa perunkirjoituksesta. Lahjasta on lahjaveron määräämistä varten annettava lahjaveroilmoitus lahjanantajan kotikunnan verolautakunnalle kolmen kuukauden kuluessa lahjan saamisesta tai lahjoituksen tekemisestä. Lahjaverolomakkeita ja ilmoittamista koskevia ohjeita saa verotoimistosta. Sivuperinnöstä ja lahjasta on näin ollen suoritettava valtiolle menevän perintö- ja lahjaveron lisäksi myös kunnallisveroa. Perintö-ja lahjaveroa ei saa vähentää kunnallisverotuksessa tuloksi katsottavan sivuperinnön tai lahjan arvosta. Aikakauslehtiartikkeli Olen postimyyntiasiakas. Huvittelen poimimalla luettelosta minua miellyttäviä tavaroita ja hups! äkkiä olenkin jo täyttänyt kaavakkeen. Eipä silti, kyllä se hyvin kätevää onkin, sillä koko perhettä on vaikea saada yhtä aikaa ostoksille muuten kuin luettelon äärellä. Ymmärrän hyvin, että aktiivisessa konttaus-jajuoksente- luiässä olevien lasten äidit eivät erikoisesti halua vaellella ostoparatiiseissa. Tiedän myös työssäkäyviä naisia, jotka mielellään valitsevat kaikki perheenjäsenille ja tuttaville tarkoitetut lahjat postimyyntiluettelosta. Mutta mitä kuulemmekaan, kaupunkilaiset ovat suurin ryhmä ostajia? Miksi? Eikö tyypillinen luettelon plaraaja olekaan maaseudun mummo? 73
— Ei, kerrotaan postista. Mummo on ensinnäkin sitä sukupolvea, joka ei ole oikein tottunut postimyyntiin. Kaupunkilaiset taas pelkäävät paikoitusongelmia, he hakevat mieluimmin paketin läheisestä postista. Aktiivisimpia ovat työväestöön kuuluvat. Sitten tulevat toimihenkilöt ja johtavassa asemassa olevat. Mainos Lähes puoli miljoonaa autoilijaa on valinnut vakuutuksek- seen Autosammon. Kun palautat oheisen kupongin, teemme sinulle tarjouksen, josta näet markalleen, miten vähän maksaa kattava turva autollesi. Autosammon ylivoimaisuus alkaa jo vakuutusehdoissa — näin selkeää ja järkeenkäypää tekstiä et löydä mistään muusta yhtiöstä. Jos olet hankkimassa perheelle kakkosautoa, valintasi on automaattisesti Autosampo. Siinä saat kakkosautoon ykkösauton bonukset. Ja vaikka autosi olisi 10—15 vuotta vanha, saat sille sittenkin kattavan vakuutuksen Sammosta. Jos sinulla on Samposopimus, saat Autosamposi vieläkin edullisemmin, sillä sopimusalennus on peräti 10 %. Ja 2,5 %:n maksutapa-alennuksen saat, vaikka maksaisitkin maksun neljässä erässä. Palauta kuponki, niin saat lisää ajattelemisen aihetta. Kun seuraavan kerran vaihdat autoa, kannattaa ehkä vaihtaa myös vakuutusyhtiötä. 74 KIRJOITTAMINEN
Neljäsluokkalaisten maantiedon oppikiija Metsäteollisuus jaetaan paperi- ja puuteollisuuteen. Paperiteollisuus valmistaa selluloosaa ja paperia. Puuteollisuus tuottaa mm. lastulevyä, sahatavaraa ja huonekaluja. Koska Ruotsilla on suuret metsävarat, on metsäteollisuus aina ollut tärkeä teollisuuudenala. Nykyisin se tuottaa neljänneksen Ruotsin vientituloista. Metsäteollisuuden tuotantoa ei kuitenkaan juuri voida kasvattaa, koska se riippuu metsien uusiutumisesta. Tästä syystä Ruotsissa pyritään voimakkaasti lisäämään metsien kasvua. Metsäteollisuuden koneistuminen ja automaatio ovat vähentäneet työvoiman tarvetta. Tästä on ollut seurauksena työttömyysongelmia ennen kaikkea Pohjois-Ruotsissa. Paperiteollisuus sekä puuteollisuus ovat sijoittuneet Ruotsissa pääasiassa vesireittien varsille ja Pohjanlahden rannikolle. Huonekaluteollisuutta on lähinnä Etelä-Ruot- sissa. Elintarviketeollisuus on kasvanut voimakkaasti viimeksi kuluneina vuosina. Sen tärkeimpiä aloja ovat meijerit, teurastamot, leipomot ja säilyketehtaat. Ruotsissa hyvin monet elintarvikkeiden tuotantolaitokset ovat maatalouden harjoittajien muodostamien yhdistysten omistuksessa. Eräät elintarviketehtaat sijoittuvat tuotantoalueille, kuten vihannespakastamot, toiset taas kulutuskeskuksiin, kuten teurastamot. Talousuutinen Konsernin laaja luottokanta lisääntyi lähes 29 prosenttia, yleisöluotot enentyivät neljänneksellä. Varainhankinta kasvoi nelisenkymmentä prosenttia. Talletukset vähenivät. Markkinahintaisen rahan osuus varainhankinnasta kasvoi. Korkoriskit ÄAB-konserni ilmeisesti hallitsi melko hyvin. Katemarginaalin kaventuminen jäi kohtuulliseksi. Rahoituskatteen osuus rahoitustuotosta laski edellisen vuoden 31,6 prosentista 28,2 prosenttiin. Rahoituskatetta kertyi kasvaneella volyymilla markkamääräisesti 21 prosenttia edellisvuotista enemmän. Muut tuotot lisääntyivät 19 prosenttia. Tuotot yhteensä nousivat viidenneksen suuremmiksi kuin vuotta aikaisemmin henkilö-ja muiden toimintakulujen kasvaessa nelisen- toista prosenttia. Luottotappiot, jotka 6,5 miljoonan määräisinä olivat kuusi miljoonaa edellisvuotisia suuremmat, verottivat käyttökatetta, jonka kasvu jäi viiteentoista prosenttiin. Pääsyylli- nen luottotappioiden kasvuun oli Mancon-konkurssi. Osakesalkkuun ei toimintakertomuksen mukaan syntynyt tavallisesta tasosta poikkeavaa epäkuranttiutta. KIRJOITTAMINEN 75
KIELIASU KUNTOON Tarkista, että tekstisi on virheetöntä, ennen kuin kirjoitat sen puhtaaksi. Kirjoittajille aiheuttavat yleensä ongelmia — isot ja pienet alkukirjaimet — yhdyssanat — vierassanat — numeroilmaukset — lyhenteet — välimerkit. Seuraavat ohjeet auttavat ratkaisemaan useimmat pulmat. Iso ja pieni alkukirjain Isolla alkukirjaimella kirjoitetaan • henkilönnimet Pekka Virtanen • maantieteelliset nimet Tampere, Etelä-Suomi, Pohjois-Eurooppa, Saksan liittotasavalta, Tyyni valtameri, Kuollutmeri, Karjalan kannas, Lähi- itä, Kaukoitä • taideteosten, kirjojen, sävellysten, elokuvien, näytelmien nimet* Seitsemän veljestä, Haavoittunut enkeli -maalaus, Kummisetä- elokuva • järjestöjen ja puolueiden nimet* Äidinkielen opettajain liitto, Suomen Punainen Risti, Suomen Maaseudun Puolue • lehtien nimet* Helsingin Sanomat, Tekniikan Maailma m tuotteiden nimet Flora, M ars-suklaapatukka, Ville Vallaton -jäätelö • rakennusten erisnimet. Finlandia-talo, Ateneum, Smolna * Jos nimi on muodostettu useasta sanasta, kirjoitetaan vain ensimmäinen isolla alkukirjaimella. Tästä säännöstä poiketen kuitenkin useat järjestöt, puolueet, laitokset, yritykset ja lehdet kirjoittavat kaikki nimensä osat isolla kirjaimella. KIRJOITTAMINEN
Pienellä alkukirjaimella kirjoitetaan • kotipaikkaa ja kansallisuutta ilmaisevat sanat suomalainen, pohjoishämäläinen, neivyorkilainen, koillisbul- garialainen • kielten nimet suomi, latina, ranskan kieli • virastot yms. museovirasto, liikenneministeriö, raastuvanoikeus, ammattikasvatushallitus, yliopisto, eduskunta • aikakaudet, sodat, tyylisuunnat, juhlat, kuukaudet, päivät keskiaika, talvisota, toinen maailmansota, renessanssi, joulu, juhannus, kesäkuu, torstai • aatesuunnat ja niiden kannattajat, rodut darwinismi, tolstoilaisuus, marxilainen, juutalainen, arabi, intiaani • kasvit ja eläinrodut annansilmä, norjanangervo, saksanpaimenkoira, koloradokuo- riainen • ruokalajit. berliininmunkki, italiansalaatti, viipurinrinkeli, ranskanleipä TEHTÄVIÄ Merkitse isot alkukirjaimet. boakäärme tuntematon sotilas irokeesi iso valtameri sokkotrefFit-elokuva suomenpystykorva hovioikeus puhto-pesuaine taistelevat metsot nuijasota tsetsekärpänen paavalinkukka esperanto englantilainen lounais-suomi krakovanmakkara hindu turun sanomat oulun yliopisto länsieurooppalainen pitkäperjantai kubismi ranskanperunat lääkintöhallitus KIRJOITTAMINEN 77
Yhdyssanat Yhdyssanat on joskus vaikea erottaa sanaliitoista. Vanhan ohjeen mukaan yhdyssanan tunnistaa siitä, että sen osien (= määriteosa ja perusosa) väliin ei voi sijoittaa adjektiivia tai liitepartikkelia. mainoskin mies / mainosmieskin meri iso kotka / iso merikotka Yhdyssanan voi erottaa sanaliitosta myös kuuntelemalla painotusta: yhdyssanassa on vain yksi pääpaino. Varaston edessä on kuusipuuta. Varaston edessä on kuusi puuta. Muista tarkkailla sanan merkitystä: yhdyssana ja sanaliitto eivät välttämättä tarkoita samaa. äidin kieli / äidinkieli emännän puku / emännänpuku isännän viiri / isännänviiri koko jyvä / kokojyvä halpa halli / halpahalli kylmä laukku / kylmälaukku Näiden ohjeiden lisäksi on syytä painaa mieleen muutamia yksityistapauksia. Erikseen kirjoitetaan • liittokonjunktiot ennen kuin, niin kuin, silloin kun, ikään kuin • nominin ja partikkelin yhdistelmät sen vuoksi, sitä varten, sitä paitsi, ennen kaikkea, perin pohjin, sen sijaan • verbin nominaalimuoto ja sen määrite alla oleva, edellä mainittu, niin sanottu, lukuun ottamatta, leivottu, käsin kudottu, näm o/fcn, huomioon ottaen • verbin -maton-johdos ja sen määrite ennen julkaisematon, huomiota herättämätön, vettä läpäisemätön, koulua käymätön • verbin -minen-johdos ja sen määrite puhtaaksi kirjoittaminen, ääneen lukeminen, huomion herättäminen • substantiivi ja sitä määrittävä taipumaton adjektiivi tai pronomini two5i, msi sijassa, joAa päivä, m lailla, koko ajan • kielten nimet. suomen kieli, ranskan kieli KIRJOITTAMINEN
Äidin kieli vai äidinkieli f Yhteen kirjoitetaan • substantiivi ja sen nominatiivissa oleva määrite kirjakauppa, tietokirjasarja, tietosanakirjasarjakauppias • -inen-loppuiset adjektiivit jokapäiväinen, kaksiviikkoinen, erilainen, suomenkielinen, lounaissuomalainen, ensisunnuntainen, sinikukkainen, surumielinen, kaljupäinen (kuitenkin monet substantiivialkui- set erikseen, esimerkiksi markan arvoinen, veljesi näköinen) • vahvike- ja pääsana putipuhdas, vitivalkoinen, upouusi (kuitenkin ani harva, ani varhain, tuiki tärkeä, tuiki tarpeellinen) • genetiivimuotoinen substantiivi ja värin nimi lohenpunainen, yönmusta, taivaansininen • substantiivi ja parka, raukka, kulta, vainaja poikaparka, tyttöraukka, Liisa-kulta, setävainaja • partikkeli ja päin alaspäin, ylöspäin, taaksepäin (kuitenkin päin kirjoitetaan erikseen nominin kanssa, esimerkiksi meille päin, kotiin päin) • verbin nominaalimuoto ja sen määrite, silloin kun ilmauksen merkitys on kuvallinen silmäänpistävä asu, (mutta silmään pistävä neula), paikkansapitävä väite (mutta paikkansa pitävä keskushyökkääjä) • kasvit, eläinrodut, ruokalajit aaroninparta, suomenajokoira, wieninleike • erisnimi ja järvi, joki, salmi, niemi, lahti, vuono, vuoristo, virta, saaret, meri.* Pyhäjärvi, Araljärvi, Keltainenjoki, Beringinsalmi, Angel- niemi, Meksikonlahti, Clydenvuono, Kalifornianvirta, Ural- vuoristo, Karibianmeri (kuitenkin silloin erikseen, jos perusosana on yhdyssana, esimerkiksi Pohjoinen jäämeri, Alaskan niemimaa) Erikseen kirjoitetaan maantieteelliset nimet, joissa jälkimmäinen osa on ihmiskäden tuotetta merkitsevä sana tai epäkansanomainen maantieteellinen termi, esim. Assuanin pato, Suezin kanava, Englannin kanaali, Guayanan ylänkö, Amazonin allas. KIRJOITTAMINEN 79
Yhdysmerkkiä käytetään, kun • yhdyssanan alkuosa päättyy samaan vokaaliin, jolla jälkiosa alkaa linja-auto, aamu-uninen • yhdyssanan alku- tai jälkiosa on erisnimi Matti-eno, Etelä-Suomi, Upo-merkkinen, Hyvä ja halpa -pesu- jauhe, Häräntappoase-romaani, ,4n -niminen mies, /?wo/- sin-matka, Suomen Moskovan-lähettiläs, natsi-Saksa • jompikumpi osista on lyhenne, kirjain, numero tai merkki ay-liike, C-duuri, 5-vuotias, 9-luokkainen, %-luku • yhdyssana koostuu kahdesta samanarvoisesta osasta suomalais-ruotsalainen, säveltäjä-sanoittaja, Maija Gran-Vir- tanen, liha-makaronilaatikko • jompikumpi osista on harvinainen sitaattilaina Chanson-laulaja, reggae-musiikki, glasnost-henkinen • yhdyssanoilla on yhteinen alku- tai loppu-osa, jota ei haluta toistaa. laskenta- ja markkinointilinja, tieto- ja mielipidekirjat Silloin kun yhdyssanan alkuosa koostuu kahdesta tai useammasta sanasta, yhdysmerkin edelle jätetään väli. Jos sana joudutaan jakamaan kahdelle riville, yhdysmerkki tulee uuden rivin alkuun. Helsingin Sanomat -lehti, Kauppaoppilaitoksen suomi -oppikirja, Talbot Horizon -merkkinen, tee se itse -periaate, Ajankohtainen kakkonen -ohjelma Yhdysmerkin eteen ei kuitenkaan jätetä väliä, jos ensimmäinen osa on yhdyssana tai raja-arvoilmaus. Anna-Liisa-täti, Keski-Euroopan-matka, 15 —20-vuotiaat, 5 — 0-voitto, 1600 — 1700-luvuilla KIRJOITTAMINEN
TEHTÄVIÄ Merkitse yhdyssanat ja isot alkukirjaimet. liisa parka saksan kieli ruusun punainen aivan kuin italian kielinen sen takia garda järvi kalifornian lahti laki asia aloite joka sunnuntainen upo pakastin ani harvoin 12 kiloinen käsin kirjoitettu leo niminen samojedin pysty korva juissi juoma bosborin salmi Viipurin rinkeli viime vuotinen pois päin sen tähden vaari vainaja osa maksu sopimus lomake parturi kampaaja manana elämäntyyli nyky suomi kilpa ajo kuusi vuotias etelä savo eri tavalla yllä oleva koti äiti adrian meri i kirjain kaksi sivuinen saab merkkinen ypö yksin välimeren risteily puna poskinen musta meri ennen kaikkea new jersey Iäinen ranskan matka paavalin kukka miehen mittainen sen jälkeen kun kioskille päin ensin mainittu yhteen kuulumaton kesken jäänyt tupo neuvottelut hyvin hoidetttu saimaan kanava Merkitse yhdysmerkit seuraaviin ilmauksiin. Tuleeko yhdysmerkin eteen väli? 12—15 vuotiaat Hollannin kukat saippua Musta-Pekka lakritsi Saab 900 merkkinen Kari-Pekka niminen 20 viikkoinen Puhdas Suomi kampanja Black & Decker porakone 6 — 3 tilanne Rikos ja rangaistus romaani Carmen ooppera Anni-Helena vehnäjauhot KIRJOITTAMINEN 81
Vierassanat Vierassanat jaetaan kolmeen ryhmään: 1. yleislainat, jotka ovat äänteellisesti sopeutuneet suomen kieleen herne, appelsiini, kaupunki, räJi, 2. erikoislainat, jotka ovat sopeutuneet osittain suomeen banaani, arkkitehti, struktuuri, volyymi, filmi, parlamentaarinen, systeemi 3. sitaattilainat, jotka ovat säilyneet alkuperäisessä asussaan. drive-in, jive, shop, all-stars, perestroika, glasnost, rendez- vous, passe-partout Oikeinkirjoituksen kannalta ongelmallisimpia ovat erikoislainat. Ongelmia aiheuttavat vokaalin pituus ja sanansisäisen k:n, p:n, t:n ja s:n kesto. Vokaali on lyhyt • -oli, -omi, -oni, -ori, -ovi-lopun edellä symboli, merkonomi, lakoninen, kursorinen, a/Äom • viimeistä edellisessä tavussa vierasperäisen konsonantin (b, d, g, f) edessä arabi, kalifi, pagodi, filosofi, ameba, kollega, balladi • -ia-lopun edellä. hygienia, anestesia, Jugoslavia, australialainen Vokaali on pitkä • ensi tavussa dyyni, liila, tuuba, krooninen, pooli m viimeistä edellisessä tavussa kotimaisen konsonantin edessä sosiaalinen, moduuli, toteemi, naiivi, marmelaati (mutta marmeladi) • -io-lopun edellä. inflaatio, inventaario, korroosio, evoluutio, delfinaario (kuitenkin i -io-lopun edellä lyhyenä: televisio, inkvisitio) Sanansisäinen k, p, t ja s kirjoitetaan yleensä aina yksinäiskonsonanttina. orkidea, hierarkia, kampanja, temperamentti, kantarelli, oopiumi, Portugali, mentaliteetti, parlamentaarinen KIRJOITTAMINEN
Jivessä on driveä. Vieraskieliset nimet Kaksoiskonsonanttia käytetään kahdessa tapauksessa: • -inen-johtimen ja suomalaisen -i- ja -a-loppuvokaalin edellä parlamentti temperamenttinen, hierarkkinen, monarkki, Zo- giikka, (pitkän vokaalin jälkeen kuitenkin vain yksi s, esimerkiksi analyysi, tuberkuloosi, • -eri-, -eli- ja -ori-lopun edellä. kraatteri, oraakkeli, promoottori Vieraskielisten nimien oikeinkirjoituksessa noudatetaan yleensä, alkukielen kirjoitustapaa. Suomalainen sijapääte liitetään nimiin seuraavasti: 1. Pääte liitetään suoraan nimeen, jos sekä kirjoitusasu että ääntöasu päättyvät vokaaliin. Monroeta, Marloiven, Beaulieussa, Nancyyn 2. Pääte liitetään suoraan nimeen, jos kirjoitusasu päättyy vokaaliin mutta ääntöasu konsonanttiin. Seattleen, Loirea, Voltairen 3. Pääte liitetään nimeen i-sidevokaalin avulla, jos sekä kirjoitusasu että ääntöasu päättyvät konsonanttiin. Mannin, Kosiin, Barkerilla, Versaillesia 4. Nimen ja päätteen väliin merkitään heittomerkki, jos kirjoitusasu päättyy konsonanttiin ja ääntöasu vokaaliin. Camus’n, Shaw’ta, Bizefhen, Beaujolais7ssa KIRJOITTAMINEN 83
TEHTÄVIÄ Valitse oikea kirjoitustapa ja perustele valintasi. gala/gaala tiara/tiaara revalvatio/revalvaatio imami/imaami provisio/proviisio figuri/figuuri Albania/Albaania marinadi/marinaadi alkoholi/alkohooli akasia/akaasia promotio/promootio ekonomi/ekonoomi ideologi/ideoloogi akryli/akryyli pyramidi/pyramiidi kloni/klooni ärkeologia/arkkeologia askeesi/askeessi lisensiaatti/lisenssiaatti kaakao/kaakkao tuberkeli/tuberkkeli reetori/reettori dialyysi/dialyyssi dosentuuri/dosenttuu Merkitse seuraaviin sanoihin puuttuvat vokaalit. hortono mi arka di afa siä harmo ni klo ri kortiso ni kuri ri le gio matado ri mormo ni petro li peda li paro ni meteorolo gi pita li mimo sä makaro ni likvi di lagu ni kanto ni alado bi demago gi illu sio kirgi si konjuga tio likö ri aseto ni patolo gi planeta rio monopo li margina li kremato rio portie ri signa li Sardi nia proku ra Merkitse seuraaviin nimiin genetiivin ja partitiivin Örebro Jersey Baltimore Sartre Hyde Caracas Edinburgh Marat Gilbert Lyon Bordeaux Marseille Glasgow Parker Cezanne Renoir Nylund Poe KIRJOITTAMINEN
Numeroilmaukset 1. Tekstissä merkitään kirjaimin — luvut 1-10 — tasaluvut (sata, tuhat, miljoona) — epätarkat luvut (kymmenkunta, viitisentoista, noin kolmekymmentä). Luvut voidaan kuitenkin aina kirjoittaa numeroin matemaattisessa, tilastollisessa tai muussa sellaisessa tekstissä, jossa on paljon lukuja. Numeroin merkitään myös mitta-ja rahayksiköiden yhteydessä olevat luvut (100 mk, 8 kg). 2. Pitkät luvut merkitään kolmen numeron sarjoina ja kirjoitetaan saman periaatteen mukaan yhdyssanoiksi. 24 540 kaksikymmentäneljätuhatta viisisataaneljäkymmmentä 2 250 550 kaksimiljoonaa kaksisataaviisikymmentätuhatta viisisataaviisikymmentä 3. Numeroihin on merkittävä tarpeelliset päätteet ja ti nukset. Perusluvut Järjestysluvut kolme 3 kolmas 3:s 3. III kolme + n 3:n kolma + nne + n 3:nnen kolme + a 3:a kolma + t + ta 3:tta kolme + ssä 3:ssa kolma + nne + ssä 3:nnessa kolme + ksi 3:ksi kolma + nne + ksi 3:nneksi kolme + na 3:na kolma + nte + na 3:ntena Huomaa! Pääte merkitään luvun viimeisen taipuvan osan mukaan. kuudessa toista 16:ssä yhdenneksi toista 11 mneksi kahtakymmen tä 20:tä viidessämiljoonassa 5 000 000:ssa Partitiivin ja illatiivin pitkää vokaalia ei katkaista, vaan se merkitään päätteeseen. 4:ää 18:aa 4:ään 18:aan Ensimmäinen ja toinen taipuvat ensimmäi- ja toi-vartaloista. l:nen 2:nen 1: s es tä 2:sesta l:sen 2:sen Sijapäätettä ei merkitä, jos se käy ilmi seuraavasta sanasta. 15 markan hintainen, 11 oppilaalla, 16 tapauksessa KIRJOITTAMINEN 85
TEHTÄVIÄ Merkitse seuraavat lukusanat numeroin. ensimmäiselle seitsemää kahdeksaksi kolmen viidensiä neljäätoista yhdeksääntoista sadannella viidettä kuudes kolmannessatoista kuutta neljään neljine kuudenneksitoista kuusia kolmeakymmentäkolmea seitsemänä kahdeksaksi neljällä kuuttakymmentäkuutta toisena kolmansiksitoista kymmentä yhdentoista pelaajan joukkue kolmellakymmenelläkolmella matkailijalla viiteentoista huoneeseen Lyhenteet Lyhenteitä on vältettävä tavallisessa asiatekstissä, mutta tilan säästämiseksi niitä voi käyttää esimerkiksi taulukoissa, ilmoituksissa ja liikekirjeissä, joissa samat tiedot toistuvat usein. Lyhenteiden tulee olla ymmärrettäviä ja yksiselitteisiä, siksi niihin on myös merkittävä tarvittavat päätteet ja tunnukset (10 mk:lla, lvv:ineen, rvat). Tavallisimmat lyhennetyypit ovat seuraavat: 1. Loppulyhenne Sana katkaistaan joko alkukonsonantin jälkeen tai keskeltä siten, että viimeinen lyhenteeseen tuleva kirjain on konsonantti, jota sanassa seuraa vokaali. Loppulyhenteet ovat pisteellisiä. sivu(t), sivu(i)lla s. vuonna, vuosina v. opettaja op. oppilas opp. diplomi-insinööri dipl. ins. filosofian maisteri fil. maist. esimerkki, esimerkiksi esim. kenraali kenr. kumppani(t) kumpp. KIRJOITTAMINEN
Huomaa! Raha- ja mittayksikköjen lyhenteet ovat pisteettömiä. gramma(a) g metri(ä) m dollari(a) doll riisi(ä) r 2. Sisälyhenne Sisälyhenteet on muodostettu yleensä sanan alkukirjaimesta ja parista viimeisestä kirjaimesta. Sisälyhenteet ovat pisteettömiä. kello klo numero nro toimisto tsto tohtori tri Sisä- ja loppulyhenteen sekamuodot ovat pisteellisiä. vertaa vrt. katso ks. 3. Alkukirjainlyhenne Alkukirjainlyhenne on muodostettu sanaliiton tai yhdyssanan osien alkukirjaimista. Alkukirjainlyhenteet ovat pisteellisiä. ja niin edelleen jne. ja muuta sellaista jms. tai muuta sellaista tms. ynnä muuta ym. muun muassa, muiden muassa mm. maanviljelijä mv. liikevaihtovero lvv. osakeyhtiö oy. (nimen yhteydessä myös OY) Sellaiset lyhenteet kuin em. (edellä mainittu), po. (puheena oleva), ko. (kyseessä oleva) ovat yleensä tekstissä turhia. Ne voi joko jättää kokonaan pois tai korvata luontevasti pronominilla (tämä, tuo). 4. Isokirjainlyhenne Suurin osa isokirjainlyhenteistä on seurojen, puolueiden, yritysten ja laitosten nimien lyhenteitä. Isokirjainlyhenteet ovat pisteettömiä. Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK Suomalaisen Kirjallisuuden Seura SKS Suomen Punainen Risti SPR ammattikasvatushallitus AKH Monet isokirjainlyhenteet on alettu lukea sanoina (AKAVA, NATO, KELA, ABLOY). Ne ymmärretään nimiksi ja kirjoitetaan myös samoin kuin tavalliset nimet (Akava, Nato, Kela, Abloy). KIRJOITTAMINEN 87
TEHTÄVIÄ Lyhennä seuraavat sanat. Helsinki osakeyhtiöön osoite omaa sukua viikolla tonni sihteeri asianomainen maanantai kuuden kilon yhteensä puheenjohtaja kymmenen tunnin nimimerkki niin kutsuttu Mitä tarkoittavat seuraavat lyhenteet? ark ark. as.oy. BKT c/o dnro e Kr. et. ai. taloust. lis. KKK kiir. ky. ltk ltk. pak srk. tj- tus tmi va. pp. PR kaupunki vuorokausi Tampereelle Helsingin Sanomat puhelin Yhdistyneitä kansakuntia viransijainen liikevaihtovero yksikköhinta asteeseen viidellätoista markalla evankelis-luterilainen raastuvanoikeus ohjevähittäishinta automaattiseen tietojenkäsittelyyn KIRJOITTAMINEN
Välimerkit Pilkku Huomaa! Piste päättää virkkeen. Pisteen sijasta käytetään — kysymysmerkkiä, jos virke on kysyvä — huutomerkkiä, jos virke sisältää huudahduksen tai käskyn. Pilkkua käytetään lauseiden välissä seuraavasti: 1. Pää- ja sivulause erotetaan toisistaan pilkulla. Asiakas on tyytymätön, jos tuote ei vastaa hänen odotuksiaan. Vaikka asiakas valittaa pikkuseikoista, häntä on kuunneltava. Myyjä voi kiittää asiakasta siitä, että tämä tuo esiin puutteen, joka olisi muuten saattanut jäädä huomaamatta. Myyjän on palautettava asiakkaan luottamus tuotteeseen, mikä ei aina ole helppoa. 2. Kahden rinnasteisen päälauseen väliin ei tule pilkkua, jos lauseilla on yhteinen subjekti tai jokin muu lauseenjäsen. Lauseet ovat rinnasteisia silloin, kun niitä yhdistää rinnastuskonjunktio (ja, sekä, sekä — että, -kä, eli, tai, joko — tai, vai, mutta, vaan). Hyvä myyjä tuntee tuotteensa ja osaa esitellä ne asiakkaalle. Kun asiakas on kiireinen, hän haluaa mennä suoraan asiaan eikä häntä saa viivyttää pitkällä avauspuheella. Avauksen jälkeen myyjä esittelee tuotteet ja asiakas tekee kysymyksiä. Rinnasteiset päälauseet erotetaan toisistaan pilkulla, jos niillä ei ole yhteistä lauseenjäsentä. Asiakas esittää vastaväitteitä, ja myyjä vastaa niihin parhaan kykynsä mukaan. Vastaväitteet ovat luonnollinen osa myyntineuvottelua, eikä niihin tule suhtautua kielteisesti. Asiakas haluaa tuotteesta lisätietoja, eikä hän suinkaan hyökkää myyjää tai tuotetta vastaan. 3. Kahden rinnasteisen sivulauseen väliin ei tule pilkkua. Myyjän kannattaa suunnitella, miten hän suhtautuu vastaväitteisiin ja miten hän niitä käsittelee. Myyjä osoittaa arvostavansa asiakasta, kun hän paneutuu vastaväitteisiin ja (kun hän) myöntää ne ainakin osittain oikeiksi. Asiakas ei luota myyjään, joka ohittaa vastaväitteet tai suhtautuu niihin ylimielisesti. • Hyvin lyhyiden lauseiden välistä voi jättää pilkun pois. Myyjä esittelee(f) ja asiakas kuuntelee. Laatu paranee(y) mutta hinta nousee. KIRJOITTAMINEN 89
• Konjunktioiden mutta ja vaan edelle voi aina merkitä pilkun. Neuvottelun alussa myyjä ei puutu hintakysymyksiin,) vaan keskittyy esittelemään tuotteen etuja ja hyötyjä. Alennukset edistävät myyntiä(y) mutta vähentävät katetta. • Kahden peräkkäisen konjunktion väliin ei tule pilkkua. Myyjän tulee muistaa, että kun hinta alenee, kannattavuus huononee. Mutta jos alennus lisää myyntiä, kannattavuus voi jopa parantua. • Sivulauseen molemmille puolille tulee pilkku. Asiakas, joka ostaa paljon, odottaa saavansa alennusta. Asiakas katsoo, että hän on ansainnut alennuksen, ja osaa myös vaatia sitä. • Eriarvoiset sivulauseet erotetaan pilkulla. Myyjän on muistettava, että alennusta ei kannata myöntää, jos tuotteet menevät muutenkin kaupaksi. • Lauseenvastiketta ei eroteta pilkulla. Asiakkaan maksaessa käteisellä myyjä voi myöntää 2 %:n käteisalennuksen. Myyjä laskee etukäteen, kuinka paljon asiakkaan on ostettava saadakseen paljousalennusta. TEHTÄVIÄ Merkitse pisteet, huutomerkit ja kysymysmerkit. Oletko jo nähnyt kokouskutsun Lue se heti Kuinka kauan kokous kestää En tiedä, kuinka kauan kokous kestää Tiedätkö, kuinka kauan kokous kestää Kestääpä kokous kauan Merkitse pilkut ja kirjoita pilkun yläpuolelle sen säännön numero, jota olet noudattanut. Jos olet vähintään 18-vuotias ja kirjoilla jossakin Suomen kunnassa saat kortin ennen vaaleja. Kortissa ilmoitetaan mikä on sinun äänestyspaikkasi. Sinun kannattaa säilyttää kortti ja ottaa se mukaan äänestyspaikalle. Saat äänestää jos sinulla on ilmoituskortti tai jos voit muulla tavoin todistaa henkilöytesi. KIRJOITTAMINEN
Anna kortti vaalivirkailijalle ja hän luovuttaa sinulle äänestyslipun. Äänestyslippuun merkitään ehdokkaan numeroja sen jälkeen se taitetaan ja viedään leimattavaksi. Virkailija leimaa vaalilipun ja antaa sinun pudottaa sen vaaliuurnaan. Pahin virhe jonka vaaleissa voi tehdä on jättää äänestämättä. Merkitse seuraaviin virkkeisiin pilkut. Miehet neuvottelivat asiasta viisi tuntia ja lopulta he pääsivät sopimukseen. He neuvottelivat asiasta viisi tuntia ja pääsivät lopulta sopimukseen. Neuvoteltuaan asiasta viisi tuntia miehet pääsivät lopulta sopimukseen. Virta soitti sihteerille ja pyysi tätä kirjoittamaan muistion puhtaaksi. Kirjoitettuaan muistion puhtaaksi sihteeri vei sen allekirjoitettavaksi. Virta sanoi että hän lähtee kokoukseen ja että hän on tavattavissa vasta maanantaina. Kokouksessa Virta valittiin puheenjohtajaksi niin kuin hän oli toivonutkin. Virta otti nuijan käteensä ja hänen kasvonsa säteilivät. Virta toimi päivisin myyntipäällikkönä yrityksessä joka valmisti vapaa-ajan asusteita ja työskenteli iltaisin omassa tilitoimistossaan. Virta työskenteli yötä päivää kunnes hän sai vatsahaavan joka sai hänet jättämään yötyönsä. Merkitse pilkut seuraavaan tekstiin. Työpaikassa vastaa usein ensimmäisenä puhelunvälittäjä. Toisaalta usealla työntekijällä voi olla yhteinen puhelin josta puheluja ei voi siirtää muualle. Kolmas vaihtoehto on se että vastaajalla on oma suora linja. Jos vastaajalla on suora linja on selvintä sanoa nimi. Pelkkä sukunimi riittää mutta voi myös sanoa koko nimen jos pystyy lausumaan sen niin ettei hallitseva paino ole etunimellä. Jos sanoo nimensä etunimeä korostaen tilanne on hieman häkellyttävä soittajalle jos tämä ei ole aikonut sinutella. Jos työpaikassa on usealla henkilöllä yhteinen puhelin on vastattaessa syytä sanoa toimipaikan nimi ja oma nimi. Kielitoimistossa vastataan näin:”Kielitoimisto, Räikkäla.” Jos sihteeri vastaa esimiehensä puhelimeen on aiheellista sanoa esimiehen nimi ja oma nimi: ”Johtaja Teräväisen sihteeri Liisa Lahtinen.” KIRJOITTAMINEN 91
Puhelunvälittäjä joutuu tietysti sanomaan aina toimipaikan nimen. Ongelmana on usein se että nimi on kovin pitkä. Tällöin olisi keksittävä jokin ”käyttönimi” joka soveltuu jokapäiväiseen tietoliikenteeseen. — — Monet liikkeet ovat määränneet että puhelunvälittäjän on sanottava ensimmäiseksi ”Hyvää päivää”. Tämä hyvää tarkoittava kohteliaisuus on hieman hyökkäävän tuntuinen ja vie aloitteen soittajalta joka on yhteyden ottanut ja jonka ehdoilla tiettyyn rajaan asti toimitaan. Kyllähän meitä tosin myymälässäkin usein myyjä tervehtii ensiksi vaikka vanha tapa on se että sisääntulija tervehtii ensin. Puhelunvälittäjän on sitä paitsi työläs säilyttää äänensävyään aurinkoisena kun hän kymmeniä kertoja sanoo ”hyvää päivää” näkemättä puhekumppaniaan. Jos tervehdys lausutaan urautuneella nuotilla se ei herätä soittajassa myötämielisiä tunteita. On tietysti makuasia pitääkö tästä automaattisesta tervehdyksestä vai ei. Minä en pidä koska se tuntuu riistävän minulta aloitteen. (Kielikello) Merkitse välimerkit seuraavaan tekstiin, on yleinen ennakkoluulo että ihminen oppii vain silloin kun hän tarkoituksella sitä haluaa yhtä yleistä on luulla että oppeja saadaan ainoastaan opetuksen ja muun koulutuksen kautta kaikki yritykset ja työyhteisöt ovat itse asiassa myynti- ja palveluyrityksiä henkilöstön jokainen jäsen vaikuttaa omassa tehtävässään siihen mikä käsitys asiakkaalla on yrityksen tuoteideasta ja palveluvalmiudesta asiakas näkee yleensä vain pienen osan yrityksestä ja arvioi saamiensa vaikutelmien mukaan missä hän haluaa olla asiakkaana tässä suhteessa myyjä on erittäin ratkaisevassa asemassa joskus on todettu että tyytyväinen asiakas kertoo tyytyväisyydestään keskimäärin kolmelle henkilölle mutta tyytymätön asiakas ilmaisee mielipiteensä jopa yhdelletoista tuttavalleen näinkin suuri suhde velvoittaa myyntihenkilöstöä pohtimaan omia työskentelytapojaan jos henkilöstön asenne on väärä ei asiakaskuntakaan saa riittävästi tietoa tuoteideasta vaikka yleisesti puhutaan osaamisen merkityksestä niin monelle myyjälle tuntuu ammattilaisuuden merkitys olevan vielä epäselvää monissa yrityksissä myyntihenkilöstö ajaa perinteisissä urissaan ja unohtaa itseensä panostamisen merkityksen monien mielestä vastuu koulutukseen ja motivaatioon panostamisesta on esimiehen velvollisuus vastuu itsensä kehittämisestä tulisi olla jokaisella omalta kohdaltaan joskin yritysjohto luo kehitystoiminnan mahdollisuudet kehitys merkitsee aina muuttumista ja mikään ei muutu ennen kuin ihminen tekee sen niinpä työmotivaation säilytKIRJOHTAMINEN
täminen edellyttää yrityksen henkisen ilmapiirin säännöllistä tarkkailua arkiopetuksen tavoite on lisätä myyntihenkilöstön motivaatiota ja parantaa sen valmiutta sovittaa yhteen tuotteen mahdollisuudet ja asiakkaan tarpeet tieto ja valmius ovat myyntityössä toisiaan täydentäviä käsitteitä varsinainen ongelma tänä päivänä ei ole tiedon hankkiminen vaan erilaisten kurssien ja seminaarien kautta opittujen taitojen hyödyntäminen kouluopetus ei aina vastaa aikuisen odotuksia koulutukselta ja rakenteellinen aikuisopetus tulisikin aloittaa arkivalmennuksen tehostamisesta. (Markkinointi-Myyntimiehet) Pilkkua käytetään lauseen osien välissä seuraavasti: 1. Rinnasteiset lauseen osat erotetaan pilkulla, jos niitä ei yhdistä rinnastuskonjunktio. Tulkkimme puhuu suomea, ruotsia, englantia, saksaa ja ranskaa. Tapaammeko maanantaina, tiistaina vai keskiviikkona f -Tulokset olivat toisaalta hyviä, toisaalta huonoja. Tehtävät olivat milloin helppoja, milloin vaikeita. 2. Peräkkäiset adjektiiviattribuutit erotetaan pilkulla, jos ne ovat rinnasteisia eli jos niiden väliin voi ajatella ja-sanan. Matti on innostunut, aktiivinen oppilas. Päähenkilö on kaunis, rikas, onnellinen. Peräkkäisiä adjektiiviattribuutteja ei eroteta pilkulla, jos edellinen attribuutti määrittää yhteisesti jälkimmäistä attribuuttia ja substantiivia. Keski-ikäinen suomalainen mies syö edelleenkin epäterveellistä rasvaista ruokaa. 3. Peräkkäiset ammatin- ja arvonimet erotetaan pilkulla, jos ne ovat rinnasteisia eli jos ne molemmat ovat taipumattomia. Todistukset on toimitettava rehtori, filosofian maisteri Maija Laineelle. Todistukset on toimitettava Yritys OY:n osastopäällikölle ekonomi Leena Virralle. (Ammatinnimi taipuu, koska sillä on määrite.) 4. Pääsanan jäljessä oleva attribuutti erotetaan pilkulla. Matti, vanhin veljeni, kerää perhosia. Perhostutkijat kokoontuivat tänä vuonna Caracasiin, Venezuelan pääkaupunkiin. Jos attribuutti on ennen pääsanaa, pilkkua ei merkitä. Vanhin veljeni Matti matkusti Venezuelan pääkaupunkiin Caracasiin. KIRJOITTAMINEN 93
Kaksoispiste 5. Huudahdukset, puhuttelut ja irralliset lisät erotetaan pilkulla muusta lauseesta. Hei, tulkaa tänne! Ohhoh, onpa täällä sekaista! Opettaja, voinko jo lähteä ? Oletteko, herra ministeri, jo ehtinyt lukea päivän lehden? Monissa Euroopan maissa, esimerkiksi Ranskassa, orz maksullisia moottoriteitä. Ohjelmassa on kilpailuja, mm. visailu, arvausleikki ja tikanheitto- kisa. Hän soitti usein, vähintään kerran viikossa, 70 puhui aina lastensa koulumenestyksestä. TEHTÄVIÄ Merkitse pilkut. Tytöt haluatteko mansikoita? Ah miten suuria makeita marjoja! Aho viettää talvet milloin Espanjassa milloin Kreikassa. Kauniin lämpimän keskikesän hän asuu Suomessa. Suomesta tehdään paljon seuramatkoja Italian pääkaupunkiin Roomaan. Rooma ikuinen kaupunki on rakennettu seitsemälle kukkulalle. Johtaja ei ole nyt tavattavissa ikävä kyllä. Tapahtuman avasi Suomen tasavallan presidentti tohtori Mauno Koivisto. Tervetuliaispuheen piti varatuomari maisteri Anna Kantola. Chile on osaksi autiomaata osaksi vuoristoa ja osaksi hedelmällistä maatalousaluetta. Chilestä tuodaan Suomeen hedelmiä mm. luumuja päärynöitä, persikoita meloneita ja viinirypäleitä. Suuri kolumbialainen kertoja Gabriel Garcia Märguez sai Nobelin palkinnon vuonna 1982. Sadan vuoden yksinäisyys kirjailijan pääteos ilmestyi vuonna 1967. 1. Kaksoispistettä käytetään johtolauseen jäljessä ennen lainausta. Opettaja sanoi: ”Koe on ensi viikolla ” Jos johtolause on lainauksen jäljessä, kaksoispisteen sijasta käytetään pilkkua. ”Koe on ensi viikolla”, opettaja sanoi. 94 KIRJOITTAMINEN
Ajatusviiva 2. Kaksoispisteellä voi erottaa luettelon, joka täsmentää edellä sanottua. Pöydällä oli leivonnaisia: munkkeja, viinereitä, voipullia ja korvapuusteja. Huvitoimikuntaan valittiin seuraavat oppilaat: Heikki Hupila, Maija Mainio ja Väinö Vänkä. Jos luettelon edellä ei ole kokoavaa ilmausta, kaksoispistettä ei saa käyttää. Huvitoimikuntaan valittiin Heikki Hupila, Maija Mainio ja Väinö Vänkä. Jos luettelo koostuu useista virkkeistä, ne aloitetaan isolla alkukirjaimella. Toimi seuraavasti: Vastaa kysymyksiin. Kirjoita nimesi ja osoitteesi kääntöpuolelle. Postita kyselylomake oheisessa kirjekuoressa. 3. Kaksoispistettä on mahdollista käyttää sellaisen virkkeen jäljessä, jota seuraa päätelmä, selitys, perustelu, seuraus tai toteamus. Näin hänen ilmeestään, mitä oli tapahtunut: anomukseni oli hylätty. Mäkikilpailu jouduttiin peruuttamaan: tuulen voimakkuus oli 7 m/s. Opiskelin suomea innokkaasti ja menestyin kokeessa: sain kiitettävän arvosanan. Tuomio oli ankara: kaksi vuotta vankeutta. 1. Ajatusviivalla voidaan erottaa irrallinen lisä muusta virkkeestä. Koistinen valmisti keiton itse — niin hän ainakin väitti —, mutta se maistui epäilyttävästi purkkiruoalle. Yrttimausteet — varsinkin kirveli, kynteli ja timjami — olisivat parantaneet keiton makua. 2. Ajatusviiva edeltää usein virkkeen lopussa olevaa painokasta tai yllätyksellistä ilmausta. Tartuin ripaan ja hämmästyin — ovi oli auki. Salaperäisessä kuoressa oli — lasku. 3. Ajatusviivaa voidaan käyttää lainausmerkkien sijasta vuorosanoissa. — Päivää, johtaja sanoi. — Päivää, sanoin ja nielaisin. — Tarvitsetteko reipasta kesätyöntekijää? 4. Ajatusviivaa käytetään myös luetelmaviivana. Lomakkeeseen on merkittävä — nimi — osoite — puhelinnumero. KIRJOITTAMINEN 95
Puolipiste Lainausmerkit 1 1. Puolipistettä voi käyttää pilkun tai pisteen sijasta lauseiden välissä, jos lauseet ovat ajatuksellisesti yhteen kuuluvia mutta muodollisesti itsenäisiä. Päähenkilö on monista kirjasarjoista tuttu oikeamielinen sankaritar, joka on nyt saanut ratkottavakseen uudet ajankohtaiset ongelmat; ongelmat ovat koskettavan todellisia eivätkä hupsuja pikku kommelluksia. Romaania voi suositella 13 — 16-vuotiaille tytöille; pojat eivät jaksane kirjasta innostua, sillä perusasetelmaltaan ja aineksiltaan se on sangen tyttökirjamainen. 2. Puolipisteellä voidaan ryhmitellä luettelo jaksoihin. Oppiaineet ovat yritystalous, markkinointi, oikeusoppi, laskentatoimi, yhteiskuntatalous; konekirjoitus, toimistotekniikka, tietojenkäsittely; suomi, ruotsi, englanti ja saksa. Lainausmerkkejä käytetään lainattaessa jonkun puhetta tai kirjoitusta. "Heikki”, johtaja huusi, 'viitsitkö kirjoittaa tämän tarjouksen puhtaaksi?” Vonnegut toteaa romaanissaan Kalmasilmä:"Tiedättekös mitä? Me elämme yhä pimeätä keskiaikaa. Pimeä keskiaika — se ei ole vieläkään päättynyt. ” Aho kertoi olevansa ministerin "pelikavereita” ja kutsui tätä ”Henkaksi”. Puolilainausmerkkejä käytetään toisten lainausmerkkien sisällä. ”Soita \pelikaverillesi Henkalle’!” tiuskaisin Aholle. TEHTÄVIÄ Merkitse välimerkit. Avaan ILO-yhdistyksen maaliskuun kokouksen sanoi Anni Markkala Valitaan kokousvirkailijat puheenjohtaja sihteeri ääntenlaskijat ja pöytäkirjantarkistajat Puheenjohtajaksi valittiin huolimatta Pekka Palon äänekkäistä vastalauseista Leena Laakso ILO-apurahaa ovat hakeneet seuraavat henkilöt Ari Aho Kari Hakala Kai Kallio Leo Laine Antti Mattila 96 KIRJOITTAMINEN
Pöytäkirjaan merkittiin apurahat myönnettiin Ari Aholle Kai Kalliolle ja Leo Laineelle Päätös oli yksimielinen harvinaista kyllä Seuraavaksi pohdittiin kuka osallistuu ILO-yhdistysten valtakunnalliseen seminaariin halukkaita ei ollut Puheenjohtaja vilkuili hermostuneesti kelloa kokous kesti odotettua kauemmin Puheenjohtaja lupasi tosin vasta suostuttelujen ja uhkausten jälkeen osallistua seminaariin Puheenjohtaja ja sihteeri nousivat kokous oli päättynyt Merkitse välimerkit. onnistunut nimi liittyy verraten tiiviisti vanhempien valintaan mutta sen suhteen ön sentään vaikutusmahdollisuuksia lähes kaikissa elämän vaiheissa nimen suhteen tärkeimmät seikat ovat joko nimen erikoisuus tai tavallisuus joita molempia voidaan taitavasti käyttää hyödyksi yleisesti suomalaiset nimet eivät ole menevyyden kannalta edullisia ne ovat liian pitkiä vaikeasti muistettavia ja ainakin kansainvälisissä piireissä jopa vaikeasti äännettäviä nimeen tulee siis kiinnittää riittävää huomiota jo menevyyden tavoittelun alkuvaiheessa erikoinen nimi on yleensä eduksi ja se kannattaa pääpiirteissään säilyttää myös lyhyt nimi on edullinen sopiva sukunimen pituus on neljä kirjainta poikkeustapauksessa viisi tavallinen nimi esimerkiksi Virtanen on yksilöstä riippuen joko etu tai haitta etunimen merkitys tällaisen sukunimen yhteydessä joka tapauksessa korostuu minkä lisäksi on vakavasti harkittava keskimmäisen nimen etukirjaimen käyttöön ottoa tämän tavan voi kertoa saaneen alkunsa vaikka Amerikkaan tehdyllä opinto- tai liikematkalla koska Yhdysvalloissa tällainen käytäntö on varsin yleinen selityksen luontevuutta on kuitenkin harjoiteltava jotta siinä olisi oikea annos huolettomuutta vaikka toisaalta maailmannä- kemisen myönteinen vaikutus ei saa hävitä liialliseen välinpitämättömyyteen (Aaro Vakkuri, 12 tunnissa meneväksi mieheksi) KIRJOITTAMINEN 97
Kielioppaat Kirjoittaja tarvitsee avukseen hyviä hakuteoksia, joista löytää vastauksen erilaisiin kielenkäytön ongelmiin. Nykysuomen sanakiijasta tai Suonien kielen perussana- kiijasta voit tarkastaa sanojen merkityksen ja oikeinkirjoituksen. Terho Itkosen Kieliopas auttaa ratkaisemaan oikeinkirjoitukseen, sanojen taivutukseen ja lauserakenteisiin liittyvät ongelmat. Laajasta hakemistosta tarkastat nopeasti lyhenteiden, paikannimien ja vaikeiden sanojen oikeinkirjoituksen. Osmo Ikolan Nykysuomen käsikiija käsittelee kielioppia, oikeakielisyyttä ja oikeinkirjoitusta. Opas sisältää sivistyssana-, paikannimi-, lyhenne- ja sanahakemiston. Paavo Pulkkisen Asiasuomen opas oikoo tyyli-, oikeinkirjoitus- ja merkintävirheitä, jotka toistuvat sanomalehti- kirjoituksissa. Kotimaisten kielten tutkimuskeskus julkaisee Kielikello- nimistä tiedotuslehteä, jossa käsitellään ajankohtaisia kielenhuollon kysymyksiä. Kielitoimiston puhelinpalvelu vastaa kielenhuoltoa koskeviin kysymyksiin arkisin klo 9—14; kielineuvonnan puhelinnumero on (90) 701 4991. TEHTÄVIÄ Tutustukaa mainittuihin sanakirjoihin ja kielioppaisiin. Etsikää ryhmissä vastaukset seuraaviin kysymyksiin. Mitä merkitsevät alijäämä, emissio ja konkurssi? Mikä virhe on seuraavissa ilmauksissa: 1. —15. päivien välisenä aikana Suomenniemen — Savitaipaleen välinen tie? Mitä merkitsevät direktiivi, kommunikaatio tai bona fide? Miten pilkutetaan sanapari mitä ja sitä? Tuleeko kuten-sanan edelle pilkku? Mitä tarkoittavat seuraavat lyhenteet? AD ITI' XL ETLA pl. etc. fob PL GATT tlk KIRJOITTAMINEN
Kirjoitetaanko rankaista vai rangaista? Tuleeko seuraavien ilmausten väliin pilkku? pari kolme / pari, kolme viisi kuusi / viisi, kuusi puuta heinää / puuta, heinää Korjaa seuraavat ilmaukset. 40 %:nen 22-vuoden ikäinen taloudelliset- ja järjestelykysymykset Kirjoitetaanko seuraavat sanat yhteen vai erikseen? tällä haavaa / tällähaavaa sillä tavoin / sillätavoin takaisin maksuaika / takaisinmaksuaika sattuva sanainen / sattuvasanainen tällä välin / tällävälin sitä vastoin / sitävastoin väestön kasvu / väestönkasvu väestön suojelutoiminta / väestönsuojelutoiminta taakse päin kulku / taaksepäinkulku Valitse oikea vaihtoehto, elämäkerta / elämänkerta samastaa / samaistaa saunottaa / saunoittaa liihotella / liihoitella tälläinen / tällainen viikottain / viikoittain samasanainen / samansanainen suuntanen / suuntainen sireeni / syreeni Mitä tarkoittavat devalvaatio, deflaatio ja revalvaatio? Miten päivämäärä merkitään? Valitse oikea vaihtoehto. Oslon vuono / Oslonvuono Victorian putoukset / Victorianputoukset Michigan järvi / Michiganjärvi Itä-Kiinan meri / Itä-Kiinanmeri Fär-saaret / Färsaaret Laukaassa / Laukaalla Laviassa / Lavialla Kangasalla / Kangasalalla Karjaassa / Karjaalla Lapualla / Lapuassa Milloin kuin-sanan edelle tulee pilkku? KIRJOITTAMINEN 99
KIRJOITA TEKSTI PUHTAAKSI! Kirjoita tekstisi puhtaaksi koneella. Käytä A4-lomakkeita ja noudata vakioasettelua. Vakioasettelussa teksti kirjoitetaan vasensuorajärjestel- män mukaisesti: kappaleen alkua ei sisennetä. Kappale- jaon merkkinä on tyhjä rivi. Perustietojen paikat on määritelty rivityksen ja sarkauksen avulla. Tutki seuraavalla sivulla olevan tiedotteen asettelua ja paina mieleesi perustietojen paikat. TEHTÄVIÄ Kirjoita kirjoitelmasi puhtaaksi ja Suunnittele siihen kuvitus. Kirjoita koulusi kanslistille ja pyydä opiskelutodistusta. Varaa kirjeitse huone Hotelli Lapinlumosta hiihtolomaksi. Kirjoita puhtaaksi seuraava kirje. Tulethan mukaan yhdistyksemme riemukkaalle Ruotsinristeilylle. Tarjoamme Sinulle hyvää ohjelmaa, kilpailuja, tanssia, runsaita aterioita ja iloista seuraa. Osallistuminen ei ole pakollista vaan välttämätöntä. Lähdemme perjantaina 11.5. klo 20.00 Turusta ja palaamme 13.5 klo 8.00. Matkan hinta on vain 290 mk, ja siihen sisältyy matka, hyttipaikka, ateriat ja ohjelma. Ilmoittaudu heti Maija Lahtiselle (puh. 312 423) tai Antti Rantakankaalle (puh. 444 121). Varmista osanottosi ja maksa lippusi ennen huhtikuun loppua, ettet jää rannalle. Keväisin terveisin Raija Rautavaara. Viereisen sivun tiedotteen asettelusta tarkemmin sivulla 176. 100 KIRJOITTAMINEN
CO Cl C2 C3 C4 CS C6 C7 Rl R'2 R3 Matti Meikäläinen TIEDOTE R4 Koulukatu 1 RS 12300 OPPILA R6 Puh. 099) 333 666 9. S. 1990 R7 RS RS R10 Olli Opp i vai nen Rl 1 Rl 2 Tietotie 10 R13 Rl 4 12300 OPPI LA R15 Rl 6 R17 R1 8 I :i. e c! u s t, e 1 u n n e 3 . 5 . Rl 9 R?0 NAIN LAADIT ASIATEKSTIN R2 i. R22 Asialista Tee a1uksi lista niistä asioista, joita aiot R23 käsitellä kirjoituksessasi. Käytä lähteitä apuna K!*:! 4 K25 Jäsennys Mieti Seuraavaksi, missä järjestyksessä esität R26 as :i at. Merk i tse k äs i t. te .1 y j är j esty s as i a 1 istaan. R27 R 2 S L... u o n n o s K i r j o i t. a ' j ä s e n n y k s e n p o h j a 11 a 1 u o n n o s . R29 R30 Luonnon sen muok k aa m 1 nen I: t yy 1 i R31 R32 Muokkaa luonnoksesi tyyliä. Kiinnitä erityistä R33 huomiota sananvalintaan, virkerakenteeseen ja R34 Iuettavuuteen. R3S R 3 b L u o n n o k s e n m u o k k a a n; ine-i II: o l k eak i e 1 j. syys R37 R33 Korjaa k ielivirheet j a tark ista oikeink i r joi tus: R 39 R40 - i sot. ja p i ene t a 1 k uk l r j a i me t R 41 - y h d y s s a rt a t R/j.2 vierassanat R 4 3 - n u m e r o i 1 m a u k s e t R44 - lyhenteet. R4S -- välimerkit. R46 R47 Ulkoasu Kirjoita luonnoksesi puhtaaksi koneella. Käytä R4Ö A4-lomakkei ta ja noudata vakloasettelua. R49 R50 Ystävällisesti RS 1 RS 2 RS3 RS4 Matti Meikäläinen RSS opettaja KIRJOHTAMINEN 101
SUOMEN KIELEN RAKENNE KIELELLÄ ON RAKENNE Kielen oppiminen ja mahdollisimman hyvä hallinta vaatii monenlaista tietoa. Tutkijat voivat tarkastella kieltä esimerkiksi psykologisena, sosiaalisena, historiallisena tai aivofysiologisena ilmiönä. He voivat tutkia kielen kehitystä ja vertailla kielten eroja ja yhtäläisyyksiä. Yksi tärkeimmistä tutkimuskohteista on kielen rakenne. Kielen rakennetta tutkimalla tehdään kielioppeja. Tarvitsemme jäsentynyttä kuvaa kielestä ja kieltä selvittävistä käsitteistä. Normistot eli sovitut säännöt pohjautuvat suomen kielessä latinaan, kuten useimmissa muissakin Euroopan kielissä. Olemme tottuneet kieliä opiskellessamme tutkimaan lause-, muoto-, sana- ja äännerakenteita, jotka ovatkin kielen perusrakenteet. Suomen kielen rakenteen osaaminen luo hyvän pohjan vieraiden kielten opiskelua varten. Kielen opiskelu vaatii aina järjestelmällisen perustiedon tuntemusta. Kun on oppinut kieliopin käsitteet äidinkielessä, voi tietoja soveltaa helposti vieraiden kielten opiskelussa. TEHTÄVIÄ Vertaile kielten rakenteellisia eroja seuraavien tekstinäytteiden pohjalta. SUOMEN KIELEN RAKENNE
b Pressmeddelande 19/89 abcdef MH/lk Helsingfors, den 1 februari 1989 Fär publiceras tidigast 1.2.1989 kl. 13.00. FINLANDS UTRIKESHANDEL 1988 Enligt Tullstyrelsens förhandsuppgifter visade Finlands handelsbalans är 1988 ett överskott pä 2,7 miljarder FIM. Handelsbalansens överskott uppkom under ärets första och sista kvartal. Värdet av exporten var i fjol 90,9 miljarder FIM och importen 88,2 miljarder FIM. Värdet av exporten ökade med 4 % jämfört med är 1987 och importen med 2 %. Volymmässigt minskade bäde exporten och importen i Qol med 1 % jämfört med är 1987. Exportökningen grundade sig helt pä att västexporten förstärktes medan östexporten värdemässigt förblev betydligt mindre än är 1987. Pressemeldung 19/89 abcdef MH/lk Helsinki, den 1. Februar 1989 Veröffentlichung Mittvvoch, d. 1.2. 13.00 Uhr. DER FINNISCHE AUSSENHANDEL 1988 Laut Vorausangaben der Zollverwaltung schloss die finni- sche Handelsbilanz 1988 mit einem Plus von 2,7 Mrd. FIM, das im ersten und vierten Quartal eingefahren wur- de. Der Ausfuhr im Wert von 90,9 Mrd. FIM standen Ein- fuhren im Wert von 88,2 Mrd. FIM gegeniiber. Der Ex- portwert erhöhte sich gegeniiber 1987 um 4 %, beim Import waren es 2 %. Nach Menge blieben Aus- und Einfuhr um 1 % hinder dem Vorjahr zuriick. Das Export-Plus war ausschliesslich eine Folge vermehrten Absatzes im Westen, denn die Ausfuhr in den Ostblock fiel wertmässig etwas schvvächer als 1987 aus. Communique de presse 19/89 ARN/eh Helsinki, le 31 janvier 1989 Ne pas publier avant le ler fevrier 1989 ä 13 H 00 LE COMMERCE EXTERIEUR FINLANDAIS EN 1988 Selon les premieres informations communiquees par la Direction des douanes, Texcedent de la balance commer- ciale finlandaise s’est eleve en 1988 ä 2,7 milliards de marks. Cet excedent a pris corps dans le courant des premiers et derniers trimestres de 1’exercice. La valeur des exportation a ete 1’annee derniere de 90,9 milliards de marks et celle des importations de 88,2 mil- SUOMEN KIELEN RAKENNE 103 a c
liards, soit un accroissement par rapport aux chiffres de 1987 de 4 % pour les premieres et de 2 % pour les se- condes. En volume, aussi bien les exportations que les importations ont ete inferieures de 1 % ä celles de 1’annee precedente. L’accroissement des exportations a ete du dans sä totalite au renforcement des ventes aux pays occiden- taux, la valeur des exportations aux pays socialistes ayant ete quelque peu inferieure ä celle de 1987. Press release 19/89 Embargoed tili lst February 1989, 14:00 hrs FINLAND’S FOREIGN TRADE IN 1988 Finland had a trade surplus of FIM* 2.7 bn.** last year, according to preliminary figures from the Board of Cus- toms. The trade surplus in 1987 was nearly FIM 0.9 bn. but in 1986 nearly FIM 5 bn. The 1988 surplus was derived from trade in the first and last quarters. The second and third quarters showed de- ficits. Exports last year were worth FIM 90.9 bn., 4 % more than the year before. The increase in exports is entirely attributable to stronger demand from Finland’s western trading partners. Sales to socialist countries declined mar- ginally. Imports of FIM 88.2 bn. showed a 2% increase. In volume terms, both exports and imports were 1% smaller than in 1987. Lehdistötiedote 19/89 Julkaistavaksi 1. helmikuuta 1989 kello 14.00 SUOMEN ULKOMAANKAUPPA VUONNA 1988 Tullihallituksen alustavien lukujen mukaan Suomella oli viime vuonna 2,7 mrd. mk:n kaupan ylijäämä. Vastaava luku vuonna 1987 oli melkein 0,9 mrd. mk, mutta vuonna 1986 se oli lähes 5 mrd. mk. Vuoden 1988 ylijäämä oli peräisin ensimmäiseltä ja viimeiseltä neljännekseltä. Toinen ja kolmas neljännes osoittivat vajausta. Viime vuoden vienti oli 90,9 mrd. mk, 4 % enemmän kuin vuotta aikaisemmin. Viennin lisäys johtuu kokonaan Suomen läntisten kauppakumppaneiden suuremmasta os- tohalukkuudesta. Myynti sosialistisiin maihin väheni hieman. 88,2 mrd. mk:n tuonti osoitti 2 %:n lisäystä. Määrällisesti sekä vienti että tuonti olivat 1 % pienempiä kuin vuonna 1987. SUOMEN KIELEN RAKENNE
Laadi kymmenen kysymystä kielioppiasioista, joihin olet aina halunnut saada vastauksen. Selvitä ulkomaalaiselle ystävällesi, minkälaisia piirteitä suomen kieliopissa on ja minkälainen kieli suomi on. Testaa taitojasi. Mikä on — diftongi — morfeemi — johdos — partikkeli — tapaluokka — attribuutti — akkusatiivi — relatiivilause — komitatiivi — predikaatti? Laadi suunnitelma kielioppiasioiden opiskelua varten. Kerää itsellesi runko asioista, jotka ovat unohtuneet ja vaativat kertausta. Pyri saamaan kokonaiskuva kielen rakenteesta. 1. Äännerakenne 2. Sanasto (sanojen luokittelu) 3. Taivutus (muotorakenne) 4. Lauserakenne SUOMEN KIELEN RAKENNE 105
KIELIOPIN KÄSITTEET TYÖVÄLINEINÄ Suomen kielen rakennetta kuvataan kieliopissa neljällä eri tasolla, neljän eri käsitteistön avulla. • Sanatasolla sanat on totuttu jakamaan kuuteen sanaluokkaan merkityksensä mukaan: — substantiivi — adjektiivi — pronomini — numeraali — verbi — partikkeli. • Taipuessaan, sopeutuessaan ympäristöönsä, sanoilla on erilaisia muotoja. Nominit (= substantiivit, adjektiivit, pronominit ja numeraalit) taipuvat sijamuodoissa. Verbeillä on useita taivutusmuotoja. Partikkelit eivät taivu lainkaan. Sijamuodot — nominatiivi — genetiivi — partitiivi — akkusatiivi — essiivi — translatiivi — inessiivi — elatiivi — illatiivi — adessiivi — ablatiivi — allatiivi — komitatiivi — abessiivi — instruktiivi Persoonamuodot — yksikön 1. persoona — yksikön 2. persoona — yksikön 3. persoona — monikon 1. persoona — monikon 2. persoona — monikon 3. persoona Verbin pääluokat — aktiivi — passiivi Verbin aikamuodot — preesens — imperfekti — perfekti — pluskvamperfekti Modukset — indikatiivi — imperatiivi — konditionaali — potentiaali Nominaalimuodot — infinitiivit — partisiipit 106 SUOMEN KIELEN RAKENNE
• Lausetasolla tutkitaan sanojen suhteita toisiinsa nimeä- mällä lauseenjäseniä: — predikaatti — predikatiivi — subjekti — attribuutti — objekti — adverbiaali. • Lausetasolla verrataan myös lauseiden suhteita toisiinsa: — päälause — sivulause. Esimerkki HÄN SANOI, ETTÄ SUOMESSA ON KYLMÄÄ. Lauseet päälause sivulause Lauseenjäsenet subjekti predikaatti - adverbiaali predikaatti predikatiivi Muoto nominatiivi aktiivin indikatiivin imperfekti yks. 3. pers. inessiivi aktiivin indikatiivin preesens yksipersoonainen verbi partitiivi Sanaluokat pronomini verbi partikkeli substantiivi verbi adjektiivi HE SAID THAT IT IS COLD IN FINLAND. Lauseet päälause sivulause Lauseenjäsenet subjekti predikaatti — muodollinen subjekti predikaatti predikatiivi — adverbiaali Muoto nominatiivi aktiivin indikatiivin imperfekti yks. 3. pers. nominatiivi aktiivin indikatiivin preesens yks. 3. pers. nominatiivi nominatiivi Sanaluokat pronomini verbi partikkeli pronomini verbi adjektiivi partikkeli substantiivi HÄN SADE, ATT DET ÄR KALLT I FINLAND. Lauseet päälause sivulause Lauseenjäsenet subjekti predikaatti muodollinen subjekti predikaatti predikatiivi — adverbiaali Muoto nominatiivi aktiivin indikatiivin imperfekti yks. 3. pers. nominatiivi aktiivin indikatiivin preesens yks. 3. pers. nominatiivi nominatiivi Sanaluokat pronomini verbi partikkeli pronomini verbi adjektiivi partikkeli substantiivi SUOMEN KIELEN RAKENNE 107
SUOMEN KIELEN ÄÄNTEET Suomen kielen äänteisiin kuuluu 13 konsonanttia (d, h, j, k, 1, m, n, r|? P> r9 s9 t, v) ja 8 vokaalia (aou ie äöy). Äänteiden määrä on suurempi monissa Euroopan kielissä. Vierasperäisissä sanoissa on myös muita äänteitä (b, g, f, s, w). Vokaali sointu VOKAALIT Ulkomaalaisten mielestä suomen kieli kuulostaa pehmeältä ja sointuvalta. Sitä voidaankin helposti käyttää esimerkiksi oopperalibretoissa laulukielenä sointuisuutensa vuoksi. Tämä kielemme ominaisuus johtuu vokaalien runsaudesta. Suomen kieli on Euroopan vokaalikkaimpia kieliä, ja saatamme muodostaa pitkiäkin sanoja lähes vokaaleiden avulla, esimerkiksi hääyöaie. Äänteiden käytössä jokainen kieli noudattaa omia sääntöjään. Suomen kielelle on ominaista, että etuvokaalit (ä, ö, y) eivät voi olla samassa sanassa takavokaalien (a, o, u) kanssa, esimerkiksi tyttö, pöytä, lauta, katu. Kuitenkin (keskivokaalit) e ja i voivat esiintyä etu-ja takavokaalisissa sanoissa, esimerkiksi raita, sopiva, pyöreä, vesi. Tätä kielemme piirrettä sanotaan vokaalisoinnuksi. 108 SUOMEN KIELEN RAKENNE
Diftongit Astevaihtelu 1 Yhdyssanoissa voi kuitenkin olla sekä etu- että takavokaaleja, esimerkiksi osakeyhtiö, pääasia. Lainasanat eivät suostu myöskään aina noudattamaan vokaalisointua. Tämän vuoksi vierasperäisten sanojen ääntäminen voi olla vaikeaa, esimerkiksi olympialaiset, analyytikko, amatööri. Vokaalien runsaasta käytöstä johtuu, että suomen kielessä on paljon diftongeja, esimerkiksi kaunis, köyhä, hyinen, hiukan, yö, ol KONSONANTIT Englanti ja ruotsi käyttävät konsonantteja vapaammin kuin suomi, puhumattakaan slaavilaisista kielistä. Konsonanttien ääntäminen saattaa suomalaiselle olla vaikeaa jo vieras- sanoissa. Soinnilliset konsonantit b, d ja g ääntyvät usein p, t ja k, esimerkiksi budjetti (putjetti), grilli (krilli, rilli), energia (enerkia). Kielessämme ei ole alun perin ollut sanan- eikä tavunal- kuisia konsonanttiyhtymiä. Lainasanojen vaikutuksesta saattaa kuitenkin tavallisen suomalaisen aktiivisanastosta jo löytyä kolmenkin konsonantin yhtymiä. Usein ne koetaan vaikeiksi ääntää, esimerkiksi stressi (ressi), sprintteri (printteri, rintteri). Tsekin kielessä voidaan sanoja muodostaa jopa ilman vokaaleja, esimerkiksi vlk (susi), krk (niska). Konsonanttien käyttöön liittyy suomen kielessä ilmiö, jota sanotaan astevaihteluksi. Se koskee äänteitä, k, p ja t, jotka sanaa taivutettaessa kahdentuvat, vaihtuvat tai katoavat. tukka: tukan sade: sateen nappi: napin ilta: illan katto: katon ranta: rannan rapu: ravun taika: taian Astevaihtelu ei koske säännöllisesti esimerkiksi vierassanoja tai etunimiä. auto; auton; city: cityn; Mika: Mikan TEHTÄVIÄ Alleviivaa takavokaaliset sanat. saippua tuolloin palkka sihteeri suklaa sota yritys systeemi SUOMEN KIELEN RAKENNE 109
2 3 4 5 8 Kuinka monta a) vokaalia ja b) konsonanttia suomen kielessä voi olla peräkkäin? Antakaa esimerkkejä. Keksikää sanapareja, joissa äänteiden kesto muuttaa sanan merkityksen, esimerkiksi mato/matto, sali/saali. Keksikää etu-ja takavokaalisia sanapareja, joiden ainoa ero on vokaaleissa, esimerkiksi suu/syy, ulos/ylös. Taivuta sanoja ja alleviivaa astevaihtelun vuoksi vaihtuvat konsonantit. kukka vihko lampi katto Mika täti kyky kauppa laskea jalka kaupunki paraati parta järki Miksi suomalaisen on vaikea ääntää sanat polyester ja synonyymi? Suomen kieltä pidetään kauniina ja sointuvana kielenä. Keksi esimerkkejä mielestäsi kauniista sanoista. Kirjoita sanojen pohjalta runo. Keksi suomen kielen sanoja ja lauseita, jotka ulkomaalaisesta saattavat tuntua ihmeellisiltä, kuten yömyöhä, syödä, köyhä tai lause ”Löylynlyömä yökyöpeli syö öylättiä pyö- reältä pöydältä”. ÄÄNTÄMINEN JA KIRJOITTAMINEN Suomen kielessä sanat äännetään yleensä niin kuin ne kirjoitetaan, toisin on useimmissa muissa Euroopan kielissä. Joitakin poikkeuksia on kuitenkin olemassa suomessakin. 1. äng-äänteellä ei ole omaa merkkiä, joten kirjoituksessa nk vaihtelee ng:n kanssa. sanko: sangon aurinko: auringon 2. Jäännöslopuke kuuluu äännettäessä, mutta sitä ei kirjoiteta. tulep pian aluesairaala ota1 tämä allekirjoitus 110 SUOMEN KIELEN RAKENNE
3. Liitepartikkelien edessä kuuluvaa loppukahdennusta ei myöskään merkitä. Matillekkin oleHhan TEHTÄVIÄ Selvitä kielenoppaiden avulla muita ääntämisen ja kirjoittamisen välisiä eroja, esimerkiksi kirjoitetaanko — np vai mp (tulenpa/tulempa) (kunpi/kumpi, kunpa/kumpa) — nl, nm vai 11, mm (tuonlainen/tuollainen, tuonmoinen/tuommoinen). SUOMEN KIELEN RAKENNE 111
SANASTO Suomen kielessä on sanoja noin 300 000. Rakenteensa perusteella ne voidaan jakaa kolmeen ryhmään: kantasanat (12 %), johdokset (44 %) ja yhdyssanat (44 %). Arvioiden mukaan ihmisen aktiivinen sanavarasto on noin 25 000 sanaa. Lisäksi jokaisella on ns. passiivinen sanavarasto eli sanasto, jota ymmärtää, mutta jota itse ei puhuessaan käytä. Mieti sellaisia sanoja, joita tunnet mutta joita et käytä puhuessasi. Seuraavassa luettelossa on suomen kielen 20 yleisintä sanaa. olla kun ia niin se kuin ei tulla joka minä hän voida että kazkkz tämä ne mutta me saada myös Minkälaisia päätelmiä sanaluettelosta voi tehdä? Suomen kielessä sanoilla ei ole sukua. Useissa Euroopan kielissä sanoilla on feminiini (la, die, a-loppuvokaali jne.), maskuliini (le, der, loppukonsonantti jne.) tai neutri (das, o/e-loppuvokaali). Suomessa jopa persoonapronomini hän tarkoittaa sekä miestä että naista (virossa ta, unkarissa o). Suomessa ei ole myöskään artikkelia, joka osoittaa substantiivin määräisyyttä eli sitä, onko asia, esine tms. aikaisemmin mainittu vai ei (ruotsissa en/ett: den/det, englannissa a/an: the, ranskassa un/une: le/la jne). Artikkelin merkitystehtävää palvelee suomessa usein sanajärjestys. Det finns en björk i parken. Puistossa on koivu. There is a birch in the park. Björken finns i parken. Koivu on puistossa. The birch is in the park. SANOJEN RAKENNE Yksittäisten sanojen muistaminen ei vielä merkitse sitä, että puhuja osaisi kieltä hyvin. Kuullessamme sanojen perus112 SUOMEN KIELEN RAKENNE
Synteettinen ja analyyttinen Morfeemi 1 2 muodot ymmärrämme todennäköisesti puhujan tarkoituksen. Syntyperäisinä suomalaisina osaamme myös käyttää sanoja eri yhteyksissä eri tavalla. Osaamme siis muotoilla sanojen oikeat rakenteet. Suomen kielessä ilmaisemme erilaisilla sanan lopussa olevilla äänteillä sellaisia merkityksiä, joita useissa kielissä on kuvattava erillisillä sanoilla, esimerkiksi talossa (= in a house, i ett hus, in einem Haus). Kieliä, jotka käyttävät sananloppuisia liitteitä, sanotaan synteettisiksi eli yhdisteleviksi kieliksi. Ruotsin ja englannin tyyppisiä prepositioita suosivia kieliä sanotaan analyyttisiksi kieliksi. Sanan rakennetta tutkitaan jakamalla sana osiin. Kielen pienin merkitystä omaava yksikkö on morfeemi. Morfeemeja voivat olla tunnukset, päätteet, liitteet, sanavartalot ja johtimet. Liitteitä ovat esimerkiksi omistusliitteet ja liitepartikkelit {-nsaf -mme, -kaan, -pa). Päätteitä ovat nominien sijapäätteet ja verbien persoona- päätteet (pöydä-llä, kävele-n). Tunnuksia ovat mm. tempusten ja modusten tunnukset sekä monikon tunnus (tul-i, juoks-isi, kukk-i-a, kuka-t). Johtimia ovat sanavartalon perässä olevat morfeemit, joiden avulla muodostetaan uusia sanoja {tanssi -minen, -ja). Koska samaan sanaan sisältyy paljon merkitystä suomen kielessä, sanat ovat yleensä pitkiä: talo i ssä mme kin sana- monikon sija- omistus- liite- vartalo tunnus pääte liite partikkeli TEHTÄVIÄ Erota morfeemit seuraavista sanoista: ostaisimmeko, tuloksissasikin, tälläkään, tulemaisillansakaan, säästäväisyytenikin. Keksi sanoja, joissa on mahdollisimman paljon morfeemeja* SUOMEN KIELEN RAKENNE 113
SANASTON SYNTY Kielessä tarvitaan uusille käsitteille ja asioille jatkuvasti uusia sanoja. Suomen kieleen uudet sanat tulevat joko lainaamalla vieraista kielistä tai muodostamalla jo olemassa olevien sanojen pohjalta johdoksia ja yhdyssanoja. Suuri osa suomen kielen sanoista tuotetaan tutusta kantasanasta liittämällä siihen johdin. Uuden merkityksen saanutta sanaa sanotaan johdokseksi. Suomen kielessä on noin 200 johdinta. Verbijohtimia on noin 50, partikkelijohtimia 16, ja loput ovat nominijohti- mia. Johdokset saavat uuden merkityksensä käyttönsä mukaan. Esimerkiksi syöjätär-sanan merkitykseksi tuskin kukaan ajattelee naispuolista lounastajaa. Lapset saattavat keksiä uusia johdoksia ilmauksille, jotka tuntuvat vaikeilta: valokuvaus saattaa olla kameroimista, sukset voivat olla hiihtimet ja airot soutimet. Mainostoimittajat saattavat käyttää tietoisesti poikkeavia johdoksia: ”Tuolittunut, jaloittele välillä ” ”Ei tupakoi, eikä kapakoi.” Slangi, joka on ilmaisultaan aina tuoretta, käyttää omia johtimiaan ja vaihtelee aika ajoin niitä, esimerkiksi limu, limska, limsa, limssa, limuska, limppari. Myös vierassanoista tehdään suomalaisilla johtimilla usein uusia sanoja. Tuttuja ovat esimerkiksi zoomata, digata, poveri, trikki. Substantiiveja muodostetaan mm. seuraavilla johtimilla: myyjä, organisoija, ajuri, suosikki, maallikko, hirviö, vanhus, oppilas, kantamus, rapina, vesseli, ammattilainen, kaunotar, pianisti. Adjektiiveja muodostetaan mm. seuraavilla johtimilla: kiireinen, hyödyllinen, kohtalainen, suurenmoinen, itsenäinen, olennainen, tyytymätön, tyytyväinen, ensimmäinen. Verbejä muodostetaan mm. seuraavilla johtimilla: kukistaa, johdattaa, kehottaa, valtuuttaa, jäljentää, arvioida, rohkaista, istahtaa, ajelehtia, istuksia. kantasana johdin kirja -llinen -sto -tus johdos kirjallinen kirjasto kirjoitus 114 SUOMEN KIELEN RAKENNE
Yhdyssanat 1 2 3 4 5 6 Sanoja yhdistämällä saadaan uuden merkityksen omaavia sanoja, yhdyssanoja. Eri sanaluokkien sanat voivat muodostaa yhdyssanoja (sanatarkka, vedenpitävä, salaojittaa). Yhdyssanan alkuosa voi myös taipua (<osakkeenomistaja, lipunmyynti). Yhdistämällä sanoja voidaan luoda mitä mielikuvituksellisimpia sanahirviöitä, esimerkiksi monikertakäyttökuitukangaspöytäliinapakkauskoneenkäyttäjä- kurssipaikkakunta. Kun tähän 13-osaiseen, 74-kirjaimiseen keinotekoiseen yhdyssanaan liittää 10 kirjainmerkin verran morfeemeja, saa vielä melko järkevän tuntuisen suomalaisen sanan: monikertakäyttökuitukangaspöytäliinapakkauskoneenkäyttäjä- kurssipaikkakunnillammekaan. TEHTÄVIÄ Muodosta sanoista kauppa ja hinta mahdollisimman monta johdosta. Mikä merkitysero on seuraavilla johdoksilla? raikastaja — raikastin — raikaste — raikastus hallinta — hallinto päätäntä — päätäntö arvostaa — arvottaa leike — leikkele tarkentaa — tarkistaa Etsi lisää sanapareja, joiden merkitys saattaa sekaantua. Tutki kielioppaiden avulla, milloin verbijohdoksena on -otta, milloin -oitta. Keksi mahdollisimman pitkä yhdyssana, jossa on sana a) tieto, b) talo. Keksi yhdyssanoja, joiden osana on vierassana (trikkiääni- tys, superhuokea). Etsi kielioppaista oikea kirjoitustapa seuraaviin ongelmallisiin sanoihin. Keksi lisää esimerkkejä. autopurkaamo, viikottain, hälyyttää, kalkkeutua SUOMEN KIELEN RAKENNE 115
Taivutuksen perusteella Merkityksen perusteella SANOJEN LUOKITTELUA Suomen kielen sanat luokitellaan kahdella tavalla: taivutuksen ja merkityksen perusteella: Taivutuksen eli muodon perusteella sanat luokitellaan nomineihin, verbeihin ja partikkeleihin. 1. Nominit taipuvat sijamuodoissa: — substantiivit (talo, talossa, taloon) — adjektiivit (suuri, suureen, suureksi) — pronominit (minä, minun, minua) — numeraalit (yksi, yhtä, yhdellä). 2. Verbit taipuvat persoonamuodoissa, joista käy ilmi mm. — persoona (tulen, tulet, tulee) — aika (tulin, olen tullut, olin tullut) — tapaluokka (tulisin, tule). 3. Partikkelit eivät yleensä taivu (ja, että, joskus, kohti, oi). Merkityksen perusteella sanat jaetaan kuuteen sanaluokkaan: 1. Substantiivit nimeävät. Matti, poika, työ, tuleminen 2. Adjektiivit kuvaavat. kaunis, punainen, ihastunut 3. Pronominit korvaavat substantiivin. tämä, joka, kuka 4. Numeraalit ilmoittavat lukua tai järjestystä. yksi, toinen 5. Verbit ilmaisevat olemista ja tekemistä. on, juoksee, laulaa 6. Partikkelit ovat apusanoja. pian, taakse, hitaasti TEHTÄVIÄ Nimeä sanaluokat. Kun veljekset Dick ja Mac McDonald’s avasivat ensimmäisen autoravintolansa Kaliforniassa 1937, monikaan ei olisi voinut aavistaa, että tässä olisi alku maailmanlaajuiselle lii- 116 SUOMEN KIELEN RAKENNE
keyritykselle. Ravintola oli pieni ja sen sisustus loukkasi perinteisen ravintolasuunnittelun yhtä tärkeintä sääntöä: keittiö pihvinpaistajineen oli jätetty yleisön näkyviin. (John F. Love, Hampurilaisimperiumi) Tyylin kannalta sanaluokilla on oma tehtävänsä: — Substantiivit nimeävät ja kertovat ominaisuuksia. — Adjektiivit kuvailevat ja täsmentävät sekä luovat tunnelmia. — Pronominit sidostavat tekstiä. — Numeraalit täsmentävät ja antavat tarkkaa tietoa. — Verbit vievät tehokkaasti ajatusta ja toimintaa eteenpäin. — Partikkelit liittävät ja täsmentävät ajatuksia. TEHTÄVIÄ 1 Miten sanaluokkien merkitys näkyy seuraavissa tyylinäyt- teissä? a Me istuttiin juuri matikantunnilla ja ulkona oli kevät. Sisällä ei ollu. Mä vilkuilin kelloa ja hikoilin. Kirja oli auki mut mä en siihen kattonu. Mä en kestä matikkaa. Sitäpaitsi se oli viimenen tunti matikkaa sinä lukukautena. Parin päivän päästä ois päästötokarien jako. Ja vapaus. Niin mä luulin. (Anna-Leena Härkönen, Häräntappoase) b Eräänä talvisena päivänä, kun lumihiutaleet leijailivat maahan pehmeinä kuin höyhenet, kuningatar istui ompelemassa ikkunan ääressä, jonka puitteet olivat mustaa eeben- puuta. Yhtäkkiä hän sattui pistämään neulalla sormeensa, ja kolme veripisaraa putosi lumeen. Punaiset pisarat loistivat valkoisella hangella, ja kuningatar huokasi: — Voi jospa minulla olisi lapsi, joka olisi valkea kuin lumi, punainen kuin veri ja musta kuin eebenpuu. (Grimmin kauneimmat sadut, Lumikki ja seitsemän kääpiötä) C Siinä on metsää, hän ajattelija katsoi ikkunasta. Ruohoja ja kiviä, sammalia ei näy. Käytävän seinällä on lasin alla kirves, saha, sorkkarauta ja tulitikkulaatikko. Sampo-tulitikkuja keskimäärin viisikymmentä kappaletta. Kun maa on pinnasta jäässä, vesirapakot jäässä eikä koivuissa lehtiä, ja lumihiutaleita on ilmassa mutta ei vielä maassa, hakee jäätä, jonka päällä saattaa seisoa. (Antti Hyry, Junamatkan kuvaus) SUOMEN KIELEN RAKENNE 117
Substantiivit Erisnimi ja yleisnimi Havainnollinen ja käsitteellinen Ylä-ja alakäsite Suomen kielessä on substantiiveja eniten (75 %) kaikista sanaluokista. Jos tekstissä on paljon substantiiveja, se sisältää todennäköisesti paljon asiaa. Samalla teksti saattaa olla raskasta ja paikallaan pysyvää. Ns. substantiivityylissä myös lauseet ovat pitkiä. Turhaa substantiivin käyttöä kannattaa välttää. (Esimerkiksi tehdä korjauksia sanotaan mieluummin korjata). Substantiiveja on kaksi ryhmää: — erisnimet eli proprit (Maija Matkala, Mikkeli) — yleisnimet eli appellatiivit (pöytä, tapaus). Substantiivit nimeävät — ihmisiä (rouva Järvinen) — eläimiä (kissa, Viiru) — paikkoja (maa, Suomi) — esineitä (kynä, laukku) — asioita (vapaus, tuuli) — ominaisuuksia (ystävyys, hyvyys) — tekoja (laulaminen, tulo). Mitkä edellä olevan luettelon sanoista ovat havainnollisia eli konkreetteja, kosketeltavissa tai nähtävissä olevia asioita? Mitkä sanoista ovat käsitteellisiä eli abstrakteja, asioita, joita ei voi koskettaa tai nähdä? Konkreeteille alakäsitteille voidaan löytää abstrakteja yläkäsitteitä. Hyvässä asiatekstissä on sekä ylä- että alakäsitteitä. KÄSITTEELLINEN HAVAINNOLLINEN ^ lastenvaateliike Seppälän lastenvaateliike Forumissa olevan Seppälän lastenvaateliike TEHTÄVIÄ Tee havainnollisuusportaikko seuraavista sanoista: pippuri, puu, terveys. 118 SUOMEN KIELEN RAKENNE
Vertailuasteet Adjektiivit Adjektiivit kuvaavat ja luonnehtivat, millainen joku tai jokin on. Ne rajoittavat, täsmentävät ja havainnollistavat substantiiveja. Maisema on kaunis. Hyvässä seurassa viriävät parhaimmat ajatukset. Adjektiivit taipuvat nominien tapaan sijamuodoissa, mutta niillä on myös kolme vertailumuotoa: Positiivi ilmaisee ominaisuutta sellaisenaan. (iloinen, nuori) Komparatiivi ilmaisee ominaisuuden suurempaa määrää. (iloisempi, nuorempi) Komparatiivissa on p:n edellä aina m. Superlatiivi ilmaisee ominaisuuden suurinta määrää. (iloisin, nuorin, iloisimpana) Superlatiivissa on p:n edellä m. Huomaa poikkeuksellinen taivutus: — suomi: hyvä, parempi, paras — englanti: gooid, better, the best — ruotsi: god, bättre, bäst — saksa: gut, besser, der/die/das beste. TEHTÄVIÄ Korjaa seuraavat virkkeet. Nuorempi myyjä saa paikan. Meillä on parempi palvelu. Tuote oli enemmän houkutteleva kuin muiden. Tämä asia on vähemmän mielenkiintoinen. Suomessa on kallein leivän hinta kuin muualla Euroopassa. Keksi synonyymeja sanoille kallis, edullinen, mielenkiintoinen. Kirjoittakaa pareittain mainokset seuraavista tuotenimistä: a) Sudin b) Loli c) Pyrtti. Käyttäkää mahdollisimman paljon positiivisia mielikuvia luovia adjektiiveja. SUOMEN KIELEN RAKENNE 119
Pronominit Korrelaatti Pronomineja käytetään korvaamaan substantiiveja. Sana, johon pronomini viittaa, on korrelaatti. Matti opiskelee ammattiaan varten. Hänellä on paljon kirjoja, jotka täytyy lukea ennen kevättä. Pronominit voidaan jakaa kuuteen ryhmään: 1. Persoonapronominit: minä, sinä, hän, me, te, he 2. Demonstratiivipronominit: tämä, tuo, se, nämä, nuo, ne 3. Relatiivipronominit: joka, mikä 4. Interrogatiivipronominit: kuka, mikä, ken, kumpi, kumpainen 5. Indefiniittipronominit: joka, jokainen, joku, jompikumpi, jokin, kukin, mikin, kumpikin, kumpainenkin, kukaan, kenkään, mikään, kumpikaan, kumpainenkaan, eräs, itse, kaikki, molemmat, moni, muu, usea, muutama, muuan, sama, harva 6. Refleksiivipronomi: itse (itseään, itsellemme jne.). Pronominien käytössä on oltava tarkkaavainen. Pronominin ja korrelaatin viittaussuhteen täytyy olla oikea. — Relatiivipronominin korrelaatti on välittömästi pronominin edellä. (Tuo on talo, johon muutamme.) — Pronomini ja korrelaatti ovat samassa luvussa. (Lähetin viestin ja se meni nopeasti perille.) — Pronomini ei viittaa verbiin, adjektiiviin eikä yhdyssanan alkuosaan. TEHTÄVIÄ Korjaa pronominivirheet. Hän, joka ei tullut ajoissa, ei kuullut tiedotusta. Pojan, joka tuolta tulee, matka on pitkä. Muotiliikkeitä tarvitaan yhä enemmän, koska se on niin tärkeä nykyaikana. Liikettä päätettiin laajentaa, koska se nähtiin ainoana ratkaisuna. Tavaravalikoimamme on hyvä, jota kannattaa mainostaa. Nuorisoa syytetään rikollisuudesta. He kuluttavat aikaansa niin paljon ulkona. Serkunpoika on nuorison suosima paikka keskustassa, joka on auki myös sunnuntaisin. 120 SUOMEN KIELEN RAKENNE
Numeraalit Numeraalit ilmaisevat lukumäärää ja järjestystä. Ne voidaan jakaa kahteen ryhmään: — perusluvut (kolme, yksitoista, tuhat) — järjestysluvut (kolmas, yhdestoista, tuhannes). Numeraalit merkitään myös numeroin. Lukusanojen käyttö tekstissä lisää täsmällisyyttä ja havainnollisuutta. TEHTÄVIÄ Etsi tekstistä kaikki nominit. 40-luvulla McDonald’sista oli tullut suuria ja hienoja auto- ravintoloita kuhisevan kaupungin teini-ikäisten ykkösmes- ta. 50-luvulla veljekset saattoivat mainostaa neonkyltissään: Miljoona hampurilaista myyty! Tänään McDonald’s pystyisi rakentamaan hampurilaisistaan siltoja kuuhun ja täyttämään pelkästään myymänsä ketsupin määrällä useamman Mississippijoen. (John F. Love, Hampurilaisimperiumi) Verbit Verbit ilmaisevat olemista, tekemistä tai tapahtumista (olla, juosta, innostua). Ne taipuvat persoonamuodoissa (sanon, sanot, sanoo, sanomme, sanotte, sanovat). Verbien ja substantiivien välimuodot, infinitiivit, taipuvat sijamuodoissa nominien tapaan (lukiessa, lukemista, lukemaan). Verbien ja adjektiivien välimuodot, partisiipit, taipuvat myös sijamuodoissa (lukevan, luetun). Tyypillisesti verbit vievät toimintaa eteenpäin. Verbi toimii yleensä lauseen ytimenä. TEHTÄVIÄ ^ Keksi synonyymeja verbeille ostaa, myydä, vaihtaa. 2 Kirjoita raportti aiheesta "Kauppamatkustajan päivä”. Käytä mahdollisimman vivahteikkaita ja tehokkaita verbejä. SUOMEN KIELEN RAKENNE 121
Partikkelit Etsi seuraavasta tekstistä nominit ja verbit. Vain harvat ymmärtävät, että Krocin nerous piili tavassa, jolla hän valitsi ja motivoi johtajiaan, edustajiaan ja hankkijoitaan. Hänellä oli kyky saada ihmisistä esiin heidän parhaat puolensa. (John F. Love, Hampurilaisimperiumi) Sanat, jotka eivät ole nomineja ja verbejä, ovat partikkeleita. Montako partikkelia edellisessä tekstissä on? Partikkelit ovat apusanoja, joiden liiallista käyttöä kirjoitetussa tekstissä on syytä välttää. Partikkelit ovat sanoja, jotka eivät taivu (kun, jo, ehkä, pian, hitaasti). Joillakin partikkeleilla on ns. jähmettyneitä sijamuotoja (takana, tässä). Partikkelit voidaan jakaa neljään ryhmään: 1. Konjunktiot — alistuskonjunktiot (että, jotta, koska, kun, jos, vaikka, kuin, kunnes, ennen kuin, niin kuin, ikään kuin) — rinnastuskonjunktiot (ja, ynnä, sekä, sekä — että, -kä, eli, tai, joko — tai, vai, mutta, vaan, sen tähden, siksi, siis, sillä, näet, nimittäin). 2. Inteijektiot eli huudahdussanat ovat irrallisia pikku sanoja, jotka ilmaisevat kehotuksia ja tunnetiloja (voi, hyi, räiskis, oho, ai). 3. Adverbit ilmaisevat aikaa, paikkaa, tapaa, syytä, määrää tai muuta seikkaa (eilen, ulkona, helposti, siksi, paljon). Adjektiivista tulee adverbi -sti-päätteellä (hitaasti, kauniisti). 4. Prepositiot ja postpositiot Prepositiot ovat nominien edessä olevia sanoja. (Hevonen hyppäsi yli esteen.) Postpositiot ovat nominien jäljessä. Ne ovat suomen kielessä yleisempiä kuin prepositiot. (Hevonen hyppäsi esteen yli.) Prepositiona ja postpositiona oleva sana voi esiintyä myös yksinään, jolloin se on adverbi. (Hyppää yli.) TEHTÄVIÄ 1 yrittää vahvistin kerran Nimeä sanaluokat. tietäminen hallinto antaa 122 SUOMEN KIELEN RAKENNE
jos ajattelu viedä aktivoiva siinä kaunis nämä ahkeruus jossakin Ja omistaa ajotie käyttö kerta Seuraavassa taulukossa on tarkasteltu eri sanaluokkien osuutta kirjoitetussa ja puhutussa kielessä. Kirjoitetun kielen tekstit A—D ovat erityyppisiä tekstejä, samoin puhutun kielen tekstit E —F. Minkälaisia päätelmiä voi taulukon pohjalta tehdä? KIRJOITETTU KIELI PUHEKIELI A B c D E F SUBSTANTIIVIT 35,8 34,4 38,1 34,8 22,5 15,3 N ADJEKTIIVIT 9,2 7,0 8,3 7,4 6,0 4,9 o ADJ./SUBST. M I SUBST./ADJ. 0,5 N i PRONOMINIT 8,4 9,8 7,5 11,4 14,7 15,4 i T LUKUSANAT 0,8 2,4 1,5 1,5 1,4 1,9 VERBIT 24,3 23,8 24,7 26,5 21,6 22,4 V ADVERBIT 7,9 11,3 10,9 ' 19,2 23,5 P A ADV./PP., PP./ADV. 1,9 R ADV./KONJ., T I KONJ./ADV. 1,4 19,5 K PRE-, POSTPOSITIOT 0,3 2,4 1,6 1,5 1,0 K E KONJUNKTIOT 6,9 8,3 7,0 11,2 12,5 L INTERJEKTIOT 0,1 0,0 0,0 0,4 0,3 I T SANALUOKATTOMAT MUUT SEKALUOKAT 1,4 1,1 (Fred Karlsson, Suomen kielen äänne- ja muotorakenne) SUOMEN KIELEN RAKENNE 123
SANOJEN TAIVUTUSTA NOMINIEN TAIVUTUS Sijamuodot Suomen kielen nominit taipuvat sijamuodoissa. Synteettisenä kielenä suomi ilmaisee sijamuodot lisäämällä nominien perään sijapäätteitä. Analyyttisissä kielissä suomen kielen sijapäätteiden asemesta käytetään prepositioita. Sijamuotoja on suomessa 15. Esimerkiksi unkarissa sijamuotoja on 18 ja virossa 14. Suomen kielen sijamuodot voidaan jakaa kolmeen ryhmään: 1. Yleissijat: nominatiivi, genetiivi, partitiivi, akkusatiivi, essiivi ja translatiivi 2. Paikallissijat: inessiivi, elatiivi, illatiivi, adessiivi, ablatiivi ja allatiivi 3. Vähäisessä käytössä olevat sijat: abessiivi, komitatiivi ja instruktiivi. Sijamuodoilla on kullakin oma merkitystehtävänsä. Sanomme esimerkiksi, että genetiivi ilmaisee omistamista. Genetiivillä on kuitenkin monia muitakin merkitystehtäviä (ks. s. 125). Eiväthän vieraiden kielten prepositiotkaan palvele vain yhdessä tehtävässä. Boken ligger pä bordet. Jag väntar pä dig. Jag tittar pä dig. TEHTÄVIÄ Tunnista seuraavasta tekstistä niin monta sijamuotoa kuin muistat. Olen kuin amerikkalaisten elokuvien kunnollinen naapurintyttö tai työtoveri, joka on rakastunut sankariin. Sankarikin pitää hänestä vähän, mutta sitten näyttämölle ilmaantuu kohtalokas nainen. Se tulee auringosta tai kuusta ja SUOMEN KIELEN RAKENNE
2 Nominatiivi Genetiivi sankari häikäistyy kun näkee sen ensimmäisen kerran, vaikka ei näe kuin mustan varjon. Sitten se pyytää käheällä äänellä tulta tupakkaan ja sankari tuntee kuin sydän olisi saanut tällin ja sen jälkeen hän onkin mennyttä miestä. Olen luullut, että sellaista tapahtuu vain elokuvissa, mutta näyttää sitä tapahtuvan todellisuudessakin, en vaan olisi ikinä uskonut että minä joudun esittämään naapurintytön roolia. En ole ollenkaan kunnollinen, minulla on hiuksetkin aina sekaisin. (Anita Konkka, Hullun taivaassa 1988) Muistele osaamasi vieraan kielen prepositioita. Mitä sijamuotoja muistamasi prepositiot vastaavat suomen kielessä? Yleissijat käsi, kädet Nominatiivi on nominin perusmuoto, ns. sanakirjamuoto. Se on yksikössä päätteetön, monikossa sen päätteenä on -f. Nominatiivilla ilmaistaan joko abstraktia tai konkreettista kokonaisuutta taikka määräistä, rajattua, totaalista paljoutta. Joistakin sanoista käytetään nominatiivissa yleensä vain monikkomuotoa. Tällaisia sanoja ovat muun muassa sakset, juhlat, ristiäiset ja housut. Esimerkiksi englannissa sanat scissors ja trousers ovat myös aina monikossa, mutta party- ja christening-sanoista käytetään yksikköä. käden, käsien Genetiivin pääte on yksikössä -n. Monikon genetiivillä on rinnakkaisia päätteitä: -en, -den/-tten vuohien, muiden!muitten Muiden-muoto on suositeltavampi kuin muitten keveytensä takia. Samoin on suositeltavampaa sanoa maiden kuin maitten, myymälöiden kuin myymälöitten jne. -ten/-en nuorten/nuorien, ihmisten/ihmisien -in poikain (vanhanaikainen). Genetiivillä on monta tehtävää. Genetiivi ilmaisee usein omistajaa. Se voi ilmaista myös esim. alkuperää, kuulumista jollekin tai johonkin tai tekemisen kohdetta. Genetiivin käyttö on yleinen pre- ja postpositioiden yhteydessä. Maijan hame on punainen. Lapin graniitti on Pohjolan marmoria. SUOMEN KIELEN RAKENNE 125
Partitiivi Lohen kalastaminen on raskasta puuhaa. ystävien luo yli tien halki niittyjen poliitikkojen mielestä Suomen kielessä käytetään genetiiviä joissain sellaisissa ilmauksissa, joissa monissa kielissä käytetään prepositiota tai adjektiivirakennetta. Helsingin kaupunki The city of Helsinki Ranskan vallankumous French revolution Ruotsin-nsteily the cruise of Sweden Suomessa genetiivi esiintyy myös seuraavanlaisissa lauserakenteissa: on hyvä, täytyä, olla pakko, kannattaa, sopia, onnistua jne. Isän oli hyvä olla. Teidän kannattaisi odottaa vielä. Mikä sinun on f Minun täytyi luovuttaa. Sinun on pakko tulla. Presidentin onnistui saada kansa puolelleen. Suomen kielessä lauseen subjekti ei voi olla genetiivissä (ks. s. 144). Näissä lauseissa niiden ajatuksellinen subjekti ei siten voi olla niiden kieliopillinen subjekti, vaan se luokitellaan suomen kielessä datiiviadverbiaaliksi. kättä, käsiä Partitiivin päätteet ovat -a, -ä, -ta, -tä. Monikossa monikon tunnuksen -i- muuttuu joskus -j-:ksi. kirjaa — kirjoja maata — maita Partitiivi ilmaisee epämääräistä, tarkemmin rajaamatonta kokonaisuutta. Vertaa partitiivin ja nominatiivin käyttöä: Opiskelijat lukevat kirjoja. Opiskelijat lukevat kirjat. Miten englannissa ja ruotsissa sama ero ilmaistaan? The students read books. The students read the books. Studenterna läser böcker. Studenterna läser böckerna. Miten nominatiivin tai partitiivin käyttö muuttaa seuraavien lauseiden merkitystä? Presidentti ei ole maassa. Maassa ei ole presidenttiä. Opettajat eivät ole tässä koulussa. Tässä koulussa ei ole opettajia. 126 SUOMEN KIELEN RAKENNE
Akkusatiivi Essiivi Translatiivi Vertaa englannin ja ruotsin tapaa tehdä ero näiden ilmausten välillä: The president is not in the country. There is no president in the country. Presidenten är inte i landet. Det finns ingen president i landet. The teachers are not in this school. There are no teachers in this school. Lärarna är inte i den här skolan. Det finns ingen lärare i den här skolan. käsi, käden, kädet Akkusatiivi on yksikössä nominatiivin tai genetiivin kaltainen, monikossa nominatiivin kaltainen. Huomaa persoonapronominien ja kysyvän pronominin kuka akkusatiivimuodot: Näetkö minut/meidät? Näen sinut/hänet/teidät/heidät. Kenet sinä näitkään ? Akkusatiivi on tekemisen kohteen sijamuoto. Ota tämä haaste! Hyväksyin tarjouksen heti. Näin juhlissa vain sinut. Tekemisen kohteen sijamuotona voi olla myös partitiivi. En ota tätä haastetta vastaan. Keitä olet kutsunut juhliisi? kätenä, käsinä Essiivin pääte on -na, -nä. Essiivi ilmaisee asemaa, tehtävää, olosuhteita, tilaa, ehtoja, syitä tai aikaa. Haluaisin työskennellä myyntisihteerinä. Olut kelpaa useimmille suomalaisille vain kylmänä. Pääsiäisenä on joskus vielä hyvät hiihtokelit. Vieraitten kielten vaikutuksesta essiivin käyttö on hämärtynyt seuraavanlaisissa ilmauksissa: Sukkia on myytävänä kaikenvärisinä (ei: kaikissa väreissä). Tänään on maksalaatikko tarjouksena (ei: tarjouksessa). Kauppias pani tyytyväisenä (ei: tyydytyksellä) merkille myyjän ammattitaidon. kädeksi, käsiksi Translatiivin pääte on -ksi. Pääte muuttuu ennen omistusliitettä muotoon -kse. Tulethan vaimoksi minulle? Tulethan vaimokseni? SUOMEN KIELEN RAKENNE 127
sijat: Inessiivi Translatiiviin liittyy aina muutoksen ajatus. Sillä ilmaistaan jonkun tai jonkin joutumista johonkin tehtävään, asemaan, tilaan. Translatiivilla voidaan ilmaista muutoksen tai liikkeen päätepistettä. Hän pääsi turistioppaaksi. Mummo tuli matkasta pahoinvoivaksi. Tule nyt vähän lähemmäksi! Allatiivia käytetään usein virheellisesti translatiivin asemesta ajan ilmauksissa. Talousarvio tehdään yhtiössämme vuodeksi (ei: vuodelle). Toivotan onnea uudeksi vuodeksi (ei: uudelle vuodelle)! Työmääräys annettiin ajaksi 1.1.—31.1. (ei: ajalle). Suomen kielessä on kuusi sijamuotoa, joiden perustehtävä on ilmaista paikkaaja suuntaa. Näistä kuudesta paikallissijasta kolme on sisä-ja kolme ulkopaikallissijaa. Sisäpaikallissijat ovat inessiivi, elatiivi ja illatiivi — ulkopaikallissijat adessiivi, ablatiivi ja allatiivi. kädessä, käsissä Inessiivin pääte on -ssä, -ssä. Inessiivi ilmaisee olemista jonkin sisäpuolella, välitöntä kosketusta johonkin. Sillä ilmaistaan usein aikaa, jonka kuluessa jokin tapahtuu tai tilaa, jossa jokin on. Suuret aatokset liikkuvat päässäni. Ministerillä oli päässään upea lierihattu. Hääseremonia oli ohi viidessä minuutissa. Olen aivan läkähdyksissäni. Inessiivillä voidaan ilmaista ainetta, jonka peitossa jokin on. Tämä inessiivin käyttötapa on lyhyt ja ytimekäs. Miten ilmaisisit seuraavan esimerkin vaikkapa englanniksi? Järvi oli umpijäässä. yksikkö kädessä kädestä käteen kädellä kädeltä kädelle monikko inessiivi elatiivi illatiivi adessiivi ablatiivi allatiivi käsissä käsistä käsiin käsillä käsiltä käsille Sisäpaikallis- 128 SUOMEN KIELEN RAKENNE
Elatiivi kädestä, käsistä Illatiivi Ulkopaikallissijat: Adessiivi Elatiivin pääte on -sta, -stä. Elatiivi osoittaa suuntaa poispäin, ulos jostakin. Elatiivilla ilmaistaan myös, mistä puhutaan, kirjoitetaan, mitä ajatellaan. Sillä ilmaistaan myös ainetta, alkuperää ja syytä. Sihteeri ryntäsi ulos huoneestaan. Johtajan rouva vaahtosi innoissaan lomamatkastaan. Sormus on tehty valkokullasta. Hän oli onnesta ymmyrkäisenä. Elatiivin sijasta käytetään usein virheellisesti allatiivia seuraavanlaisessa ilmauksessa: Talletuksista (ei: talletuksille) maksetaan 10 %:n korko. käteen, käsiin Illatiivilla on kolme päätettä: 1. Sanan loppuvokaalin pidentymä ja -n tuoliin 2. h - n ja niiden välissä sama vokaali kuin h:n edessä maahan 3. yksikössä -seen, monikossa -siin huoneeseen, huoneisiin. Illatiivi ilmaisee suuntaa sisään. Sillä ilmaistaan myös muutoksen tai liikkeen päätepistettä, liikkeen suuntaaja välittömään kosketukseen joutumista. Hissityttö liukui sulavasti hissiin. Tarjoilija kantaa ruokaa pöytiin. Kolautin pääni komeron oveen. kädellä, käsillä Adessiivin pääte on -llä, -llä. Adessiivi ilmaisee jonkin päällä, ulkopuolella tai läheisyydessä olemista. Ilmaisemme adessiivilla myös käyttämääm- me välinettä. Adessiivia käytetään myös ajan ilmauksissa. Hypin tramboliinilla. Menin sinne apostolin kyydillä. Rahalla saa ja hevosella pääsee. Tule paremmalla ajalla. Adessiivia käytetään suomen kielessä myös omistajaa ilmaisevissa rakenteissa. Esimerkiksi englannin kielessä on omistamista, jollakulla olemista ilmaiseva verbi have, ruotsissa on ha, saksassa haben, ranskassa avoir jne. Suomen kielessä ei ole suoranaista vastinetta näille verbeille. SUOMEN KIELEN RAKENNE 129
Ablatiivi Allatiivi Abessiivi Minulla ei ole pennin hyrrää. I don’t have... Jag har inte... Ich habe nicht... Je n’ai pas... Kieleemme on levinnyt paljon epäsuomalaista adessiivin käyttöä. ”Myymäläadessiiviksi” kutsutaan adessiivia, jota käytetään attribuuttina seuraavien esimerkkien tapaan: Myydään huiveja pienellä kauneusvirheellä. (Myydään huiveja, joissa on pieniä kauneusvirheitä.) Myydään asunto parvekkeella. (Myydään asunto, jossa on parveke.) Myydään haalaria vuorilla. (Myydään vuorillista haalaria.) kädeltä, käsiltä Ablatiivin pääte on -lta, -Itä. Ablatiivi ilmaisee liikettä pois pinnalta, jonkin läheisyydestä tai joltakulta. Ablatiivia käytetään ajan ilmauksissa ja mittojen yhteydessä. Sillä voidaan ilmaista myös ominaisuutta. Parasta on pysyä poissa heikoilta jäiltä. Illallinen tarjoillaan kahdeksalta. Kangas maksaa 50 mk metriltä. Olen mitoiltani ihanteellinen. Aistihavaintoa ilmaisevien verbien yhteydessä (näyttää, tuntua, maistua, kuulostaa) käytetään ablatiivia. Ehdotuksesi kuulostaa lähinnä omituiselta. Johtaja näytti trimmatulta bodaajalta. kädelle, käsille Allatiivin pääte on -lie. Allatiivilla ilmaistaan jonkin päälle joutumista, liikettä kohti jotakin. Lumi syöksyi kadulle. Lahjoitimme lippumme sukulaiskansojen edustajille. Vähäisessä käytössä olevat sijat kädettä, käsittä Abessiivin pääte on -tta, -ttä. Sijamuoto, jonka merkitys on ’ilman jotakin’, on nimeltään abessiivi. Sitä ei paljon käytetä normaalissa puhekielessä. Tämä sija elää enimmäkseen vain sanonnoissa. Joka kuritta kasvaa, se kunniatta kuolee. 130 SUOMEN KIELEN RAKENNE
Komitatiivi Instruktiivi käsineni, käsinesi, käsineen, käsinemme, käsinenne, käsinensä Komitatiivin pääte on -ine-. Päätteessä -i- on kivettynyttä monikon tunnusta. Komitatiivin päätettä seuraa aina omistusliite. Johtaja saapui puolisoineen. \ / Johtajalla voisi siis olla komitatiivin ilmaisemana montakin puolisoa, koska komitatiivi on aina monikossa. Komitatiivi ilmaisee, että joku on jonkin/jonkun kanssa, liittyy johonkin kiinteästi. Tuskailin tentissä täyteen ahdettuine aivoineni. Juhlin valmistumistani ammattiin parhaine ystävineni. käsin Instruktiivin pääte on -n. Instruktiivi esiintyy melkein yksinomaan muutamissa kiinteissä monikollisissa ilmauksissa. Se ilmaisee 'millä keinoin, millä tavoin’. Näin tapahtuman omin silmin. Tämä ratkaisu on hyvä kaikin puolin. Menetkö ulos paljain päin f Näillä main on paljon korvasieniä. Otin hänestä kiinni kaksin käsin. SUOMEN KIELEN RAKENNE 131
Nominien taivutus Sijamuoto Yksikkö Pääte Monikko Pääte YLEISSIJAT Nominatiivi käsi - kädet -t Genetiivi käden -n käsien -en, -den, -ten, -tten, -in Partitiivi kättä -a, -ä -ta, -tä käsiä -a, -ä Akkusatiivi käsi, käden - , -n kädet -t Essiivi kätenä -na, -nä käsinä -na, -nä Translatiivi kädeksi -ksi käsiksi -ksi PAIKALLISSIJAT Inessiivi kädessä -ssä, -ssä käsissä -ssä, -ssä Elatiivi kädestä -sta, -stä käsistä -sta, -stä Illatiivi käteen vokaalin pidentymä + -n, -h - n, -seen käsiin vok:n pidentymä + -n, -h - n, -siin Adessiivi kädellä -llä, -llä käsillä -llä, -llä Ablatiivi kädeltä -lta, -Itä käsiltä -lta, -Itä Allatiivi kädelle -lie käsille -lie VÄHÄISESSÄ KÄYTÖSSÄ OLEVAT SIJAT Abessiivi kädettä -tta, -ttä käsittä -tta, -ttä Komitatiivi käsineen -ne ( + poss. suff.) Instruktiivi käsin -n TEHTÄVIÄ 1 Keksi mahdollisimman monta lauseparia, joissa genetiivin kaltaisessa sijamuodossa oleva sana on toisessa genetiivi, toisessa akkusatiivi. (Ostan sinulle ruusun. — Ruusun terä- lehdet ovat auki.) 2 Keksi lausepareja, joissa tekemisen kohteen sijamuotona on akkusatiivi tai partitiivi. Milloin tekemisen kohdetta ilmaiseva sana on akkusatiivissa, milloin se on partitiivissa? 132 SUOMEN KIELEN RAKENNE
Korjaa seuraavissa virkkeissä epäsuomalaiset sijamuotoil- maukset. Johtaja käsitteli budjettikysymyksiä asiantuntemuksella. Olen osallistunut ilolla seuran toimintaan. Osastosihteeri pani tyydytyksellä merkille palkankorotuksensa. Olen seurannut menestystäsi mielenkiinnolla. Maksetaanko sijoitukselle hyvä korko? Palkka maksettiin dollareissa. Tilasin jäätelöä suklaakastikkeella. Myymme pariisilaispukuja kaikissa kuoseissa. Otin ylennyksen vastaan riemulla. Makkara ei ole kovin terveellistä, mutta se on aina tarjouksessa. Olemme päättäneet tavoitteista seuraavalle vuodelle. Myyjä nimitettiin tilapäisesti ajalle 1.8. —30.11. Kirjoita tämän aamun tapahtumista lyhyt selostus, jossa käytät kaikkia sijamuotoja. SUOMEN KIELEN RAKENNE 133
VERBIEN TAIVUTUS Persoonamuodot Suomen kielessä lauseen predikaattiverbistä näkyy, onko tekijänä minä, sinä, hän, me, te vai he. Sen kertoo verbiin liitettävä persoonapääte. Vertaa suomea ruotsiin ja englantiin: yksikön 1. persoona: luen jag läser I read yksikön 2. persoona: luet du läser you read yksikön 3. persoona: hän lukee han/hon he/she läser reads monikon 1. persoona: luemme vi läser we read monikon 2. persoona: luette ni läser you read monikon 3. persoona: he lukevat de läser they read Aktiivi ja passiivi Persoona- päätteet Yksipersoonaiset verbit Kun verbin päätteestä näkyy, kuka tekijä on, sanotaan, että verbi on aktiivissa. Jos tekijä on tuntematon ihminen tai ihmisryhmä, verbin sanotaan olevan passiivissa. aktiivi: passiivi: aktiivi: passiivi: aktiivi: passiivi: aktiivi: passiivi: vihellän, vihellät, viheltää, vihellämme, vihellätte, viheltävät (yleensä) vihelletään vihelsin, vihelsit, vihelsi, vihelsimme... vihellettiin olen viheltänyt, olet viheltänyt, on... on vihelletty olin viheltänyt, olit viheltänyt, oli... oli vihelletty Verbien persoonapäätteet ovat aktiivissa -n, -t, vokaalin- pidentymä tai kato, -mme, -tte, -vat, -vät ja passiivissa -t-, -d-, -tt- + vokaali tai vokaalinpidentymä + -n. Olla-apuverbiin ei liitetä passiivin tunnusta. Ovi on murrettu auki. (Ei: Ovi ollaan murrettu auki.) Ovi oli murrettu auki. (Ei: Ovi oltiin murrettu auki.) Suomen kielessä on myös ns. yksipersoonaisia verbejä. Niitä ei taivuteta tavalliseen tapaan, vaan ne ovat aina yksikön 3. persoonan muodossa. Yksipersoonaiset verbit ilmaisevat — luonnonilmiöitä Tällä saarella myrskyää/sataa/tuulee/pyryttää. — pakkoa/välttämättömyyttä Sinun pitää/täytyy/onnistuu paeta. 134 SUOMEN KIELEN RAKENNE
Kielto- muodot Preesens Imperfekti Perfekti — tunnetta. Kallea hirvitti/pelotti/jännitti/himotti/halutti lähteä. Emmehän voi taivuttaa: sadan, sadat, sataa, sadamme, sadatte, satavat tai täydyn, täydyt, /öytyjj, täydymme, täydytte, täytyvät. Jos lause on merkitykseltään kielteinen, persoonamuodoissa taipuu kieltosana. en tule, et tule, ei tule, emme tule, ette tule, eivät tule, ei tulla Aikamuodot eli tempukset Suomen kielessä on neljä eri aikamuotoa eli tempusta: preesens, imperfekti, perfekti ja pluskvamperfekti. Preesensiä ja imperfektiä kutsutaan yksinäistempuksiksi, koska niiden myönteisissä muodoissa on vain yksi sana. Perfektin ja pluskvamperfektin muodostamiseen tarvitaan myönteisissä muodoissa kaksi sanaa, siksi niitä kutsutaan liittotem- puksiksi. Preesensillä ilmaistaan, että tekeminen tapahtuu nykyhetkessä tai tulevassa. Preensensiä käytetään myös, kun tahdotaan kertoa, mitä yleensä tehdään tai miten asiat yleensä ovat. Luen tänään kokeeseen. Luen huomennakin kokeeseen. Syön paljon marjoja kesäisin. Suomessa erottuvat selvästi vuodenaikojen muutokset. Kokeisiin valmistaudutaan usein kirjastossa. Preesensillä ei ole tunnusta. Imperfektillä ilmaistaan tekemistä, joka on tapahtunut ennen puhehetkeä. Tekeminen on päättynyttä. Luin eilen kokeisiin. Söin paljon marjoja kesällä. Kokeisiin valmistauduttiin usein kirjastossa. Imperfektin tunnus on myönteisissä muodoissa -i-. Perfektillä ilmaistaan menneessä ajassa alkanutta tekemistä, joka yhä jatkuu tai joka on juuri päättynyt. Olen ajatellut, että voisimme lähteä pitkälle tauolle. Olen lukenut kaikki nämä kirjat kokeeseen. Kaikki nämä kirjat on luettu kokeeseen. Perfekti muodostetaan olla-verbin preesensistä ja pääverbin toisesta partisiipista (ks. s. 142). SUOMEN KIELEN RAKENNE 135 Pluskvamperfekti Indikatiivi Konditionaali Potentiaali Pluskvamperfekti ilmaisee sellaista menneen ajan tekemistä, joka on päättynyt ennen jotakin menneen ajan ajankohtaa. Olin ehtinyt lukea kaikki kirjat, ennen kuin koe alkoi. Luokassa ihmeteltiin, koska kaikki kirjat oli ehditty lukea ennen koetta. Pluskvamperfekti muodostetaan olla-verbin imperfektistä ja pääverbin toisesta partisiipista (ks. s. 142). Tapaluokat eli modukset Suomen kielessä on neljä tapaluokkaa eli modusta: indikatiivi, konditionaali, potentiaali ja imperatiivi. Tapa- luokilla sanoman lähettäjä ilmaisee suhtautumisensa viestin sisältöön: onko hän epävarma, asettaako hän ehtoja, käskeekö hän jne. Indikatiivi on moduksista yleisin, ja se esittää verbin tekemisen sellaisenaan. Suomessa jaetaan joka vuosi Finlandia-palkinto. Oletko koskaan ollut pilkkiongella? Apinat kuuluvat nisäkkäisiin. Indikatiivilla ei ole mitään tunnusta, ja se esiintyy kaikissa aikamuodoissa. Konditionaalilla viestin lähettäjä ilmaisee, että hänen toiminnallaan on ehtoja. Konditionaalilla voidaan myös ilmaista toivoa tai epäilyä. Rikas mies jos öisin, kaiken päivää laiskottelisin. Haluaisin tavata suosikkikirjailijani. Voisikohan lainaa todella saada 5 %:n korolla. Konditionaalia käytetään, kun halutaan olla kohteliaita. Voisitko siirtyä vähän syrjään, että pienemmätkin näkisivät. Antaisitteko hieman lisää kahvia. Konditionaalin tunnus on -isi-. Konditionaalia voidaan käyttää vain preesensissä ja perfektissä. Potentiaalilla viestin lähettäjä ilmaisee, että hän on epävarma sanomansa sisällöstä. Tekeminen ilmaistaan mahdollisena tai ajateltavissa olevana. Lukenen tenttiin tänä iltana. Minä lienen jo lukenut tarpeeksi. Kysymykset tullevat kirjan alkuluvuista. Asiat ymmärrettäneen hyvin. Et menne juhliin huomenna. 136 SUOMEN KIELEN RAKENNE
Imperatiivi Potentiaalin tunnus on -ne-, l:n, r:n ja s:n jäljessä -le-, -re-, -se-. Olla-verbin potentiaali muodostetaan lienee-verbistä. Passiivin preesens on kuitenkin poikkeus. Lienen hyvin viisas. Asiasta oltaneen varmoja. Sukuni geeneistä lienee oltu aina ylpeitä. Potentiaali voi esiintyä preesensissä ja perfektissä. Potentiaali on harvinainen modus. Useimmiten epävarmuutta ilmaistaan muilla tavoilla. Ehkä/luultavasti korot nousevat. Korot noussevat. Todennäköisesti puremme hammasta kiukusta tulokset kuultuamme. Purremme hammasta kiukusta tulokset kuultuamme. Kai sinä juokset huomisessa kilpailussa. Juosset huomisessa kilpailussa. Imperatiivilla viestin lähettäjä ilmaisee käskyä, kieltoa, varoitusta tai toivomusta. Ala nyt jo lukea siihen kokeeseen! Älä ihmeessä polta itseäsi auringossa! Ottakoon lainaa, ken saa! Menkäämme vapaaehtoisesti niin pitkälle kuin pippuri kasvaa. Imperatiivin tunnus on yksikön toisessa persoonassa jäännöslopuke, muulloin -ko-/-ka-. Imperatiivilla ei ole yksikön ensimmäisen persoonan muotoa. Imperatiivia käytetään vain preesensissä. Perfekti voidaan muodostaa, mutta se on hyvin harvinainen. Huomaa kieltosanan imperatiivi: älä mene, älköön menkö, älkäämme menkö, älkää menkö, älkööt menkö. SUOMEN KIELEN RAKENNE 137
Verbien taivutus PERSOONAMUODOT Indikatiivi Konditionaali Potentiaali Imperatiivi Preesens Aktiivi yks.l. luen lukisin lukenen yks.2. luet lukisit lukenet lue yks.3. lukee lukisi lukenee lukekoon mon.l. luemme lukisimme lukenemme lukekaamme mon.2. luette lukisitte lukenette lukekaa mon.3. lukevat lukisivat lukenevat lukekoot Passiivi luetaan luettaisiin luettaneen luettakoon Imperfekti Aktiivi yks.l. yks.2. yks.3. mon.l. mon.2. mon.3. Passiivi luin luit luki luimme luitte lukivat luettiin Perfekti Aktiivi yks.l. olen lukenut olisin lukenut lienen lukenut yks.2. olet lukenut olisit lukenut lienet lukenut yks.3. oli lukenut olisi lukenut lienee lukenut mon.l. olemme lukeneet olisimme lukeneet lienemme lukeneet mon.2. olette lukeneet olisitte lukeneet lienette lukeneet mon.3. ovat lukeneet olisivat lukeneet lienevät lukeneet Passiivi on luettu olisi luettu lienee luettu Pluskvamperfekti Aktiivi yks. 1. yks.2. yks.3. mon.l. mon.2. mon.3. Passiivi olin lukenut olit lukenut oli lukenut olimme lukeneet olitte lukeneet olivat lukeneet oli luettu 138 SUOMEN KIELEN RAKENNE
TEHTÄVIÄ Muuta seuraavien virkkeiden predikaattiverbit passiiviin. Kesällä haluaisin grillata joka ilta broileria. Perheeni on kyllästynyt koko lintuun. Minä en varmaan koskaan kyllästy siihen. Ryhdyn varmaan kohta munimaan, niin paljon olen broile- reita syönyt! Korjaa passiivivirheet seuraavista virkkeistä. 2 a) Jos loukkaantunut asetettaisi selälleen ja hänen polviensa alle työnnettäisi tyyny, hänen oloansa voitaisi vähän helpottaa. b) Kesälomaa ei olla vieläkään voitu unohtaa. c) Koulu-uudistus ollaan lopetettu toivottomana. d) Kaupan hinnoittelusta tunnutaan kiisteltävän koko ajan. Kirjoita ohukaisten teko-ohje. Verbit ovat yksikön toisessa persoonassa. Käytä ensimmäisessä versiossasi indikatiivi- muotoja, toisessa versiossa konditionaalimuotoja, kolmannessa potentiaalimuotoja ja neljännessä imperatiivimuotoja- Nominaalimuodot Verbien nominaalimuodot eroavat muodoltaan ja käytöltään verbien persoonamuodoista. Nominaalimuodoissa ei ole persoonapäätteitä. Ne eivät siis ilmaise tekijää, kokijaa tai olijaa. Nominaalimuodot taipuvat nominien tapaan sijamuodoissa, ja niiden tehtävänä on useimmiten täydentää jollain tavalla persoonamuotoista verbiä. Joskus nominaalimuodot täydentävät substantiivia. On olemassa kahdenlaisia nominaalimuotoja: infinitiivejä ja partisiippejä. Infinitiivit Infinitiivejä on neljä. Ne taipuvat joissain sijamuodoissa, eivät kaikissa. Niillä on vain yksikkömuotoja. Ensimmäisellä infinitiivillä on lyhyempi ja pitempi muoto. Halusin saada hänen huomionsa osakseni. Tuijotin häntä saadakseni hänen huomionsa kääntymään puoleeni. SUOMEN KIELEN RAKENNE 139
Lyhyempi muoto on ns. sanakirjamuoto. Se täydentää lauseen persoonamuotoista verbiä. Johtaja aikoo esitellä huomenna uuden viisivuotissuunnitelman. En voi tulla tiedotustilaisuuteen. Olen luvannut mennä neuvotteluun. Yritä ihmeessä joutua ajoissa julkistamisjuhliin. Pitempi muoto kertoo lauseen persoonamuotoisen verbin ilmaiseman tekemisen tarkoituksesta. Syöksyin huoneeseen esitelläkseni kuolemattoman ideani. Huoneessa olijat keskeyttivät palaverinsa jutellakseen ajatuksistani. Ensimmäisen infinitiivin lyhyemmän muodon tunnuksena on -a/ä, -ta/-tä, -da/-dä, l:n, r:n ja n:n jälkeen -la, -ra, -na. Ensimmäisen infinitiivin pitempään muotoon liitetään lisäksi translatiivin pääte -kse- ja omistusliite. Toinen infinitiivi esiintyy kahdessa sijassa: inessiivissä ja instruktiivissä. Näistä inessiivi voi olla aktiivissa ja passiivissa. Inessiivillä ilmaistaan tekoa, joka tapahtuu pääverbin ilmaiseman tekemisen kanssa samanaikaisesti. Tytön kertoessa tarinaansa kyyneleet nousivat silmiini. Sain vatsakrampin syödessäni. Näin vakuuteltaessa kuvitellaan kaupan onnistuvan. Instruktiivilla ilmaistaan tapaa, jolla pääverbin tekeminen tapahtuu. Hän kertoi vitsiään hihitellen. Poika tanssi jiveä kiemurrellen. Toisen infinitiivin instruktiivin käytössä tehdään paljon virheitä. Niemi kuoli Pariisissa valmistuen maisteriksi Helsingin yliopistosta. Matti kävi ala-asteen koulua ollen luokkansa pienin. Tällaiset virheelliset ilmaukset syntyvät halusta sanoa asia lyhyesti. Ainoa tapa korjata näin syntyneet virheet on kuitenkin hajottaa virke kahdeksi lauseeksi. Niemi kuoli Pariisissa. Hän oli valmistunut maisteriksi Helsingin yliopistosta. Matti kävi ala-asteen koulua. Hän oli luokkansa pienin. Instruktiivimuotojen johtuen, riippuen, liittyen ja perustuen käyttö koko lauseen määritteenä on suorastaan kielellinen muoti-ilmiö, jota tulisi välttää. Meidän on laskettava hintoja kiristyneestä kilpailusta johtuen. ( kiristyneen kilpailun takia.) Määrärahoja myönnetään tapauksesta riippuen. ( tapauksen mukaan.) SUOMEN KIELEN RAKENNE
Partisiipit Ehdotukseen liittyen osastopäällikkö kertoi materiaalikokeiluista. (Ehdotuksen yhteydessä ) Kokeiluihinsa perustuen opiskelija esitteli uuden markkinateo- rian. (Kokeiluittensa perusteella ) Vältä myös ruotsin mallin mukaista koskien-muodon käyttöä. Käytiin pitkä neuvottelu koskien osaston uudelleen järjestelyä. ( neuvottelu osaston uudelleen järjestelystä.) Toisen infinitiivin tunnus on -e-, -de- tai -te-. III Kolmas infinitiivi voi esiintyä useissa sijamuodoissa. Inessiivi ilmaisee parhaillaan tapahtuvaa tekemistä tai toimintaa, elatiivi päättynyttä tekoa ja illatiivi tekoa, johon joku ryhtyy. Adessiivilla ilmaistaan keinoa tai tapaa, abessiivi kertoo teosta, jota ilman pääverbin tekeminen tapahtuu. Olen lukemassa kirjastossa ammattilehtiä. Tulin juuri lukemasta. Lähdetkö illalla juhlimaan? Vietän kesäni raiteilemalla. Olin nauramaisillani hänen viisauksilleen. Olin viikon syömättä laihtumatta tippaakaan. Kolmannen infinitiivin tunnus on -ma-/-mä-. IV Neljättä infinitiiviä käytetään olla-verbin kanssa ilmaisemaan, mitä on pakko tehdä. Se esiintyy nominatiivissa ja partitiivissa. Nyt sinun on kertominen. Siihen ei ollut mitään sanomista. Neljännen infinitiivin tunnuksena on -minen-/-mis-. Neljännen infinitiivin ja -minen-johtimella muodostettujen substantiivien erottaminen on joskus vaikeaa. Sinun on lukeminen (verbi). Lukeminen (substantiivi) tuntui kiusalliselta. Partisiippeja on kolme ja niillä on aktiivi-ja passiivimuotoja. Ne taipuvat yksikössä ja monikossa kaikissa sijamuodoissa. Ensimmäinen partisiippi ilmaisee päättymätöntä, kestävää tai aiottua tekemistä. Hän on antava arvon toisille. Hän sanoi matkustavansa Kreikkaan lomalle. Olin vain tietävinäni asiasta. Kuumeessa on juotava paljon nesteitä. Partisiippimuotoja käytetään usein adjektiivinomaisesti. Ei haukkuva koira jänistä saa. Kiinaa puhuva papukaija saa paikan. SUOMEN KIELEN RAKENNE 141
Ensimmäisen partisiipin aktiivimuodoissa tunnuksena on -va-, -vä-. Passiivimuodoissa tunnuksena on -ttava-, -ttävä-. Agenttipartisiippi Toisella partisiipilla ilmaistaan yleensä päättynyttä tekemistä. Tiedän sinun kauhistuneen aiheitani. Kuulin asiasta sovitun. Hän tuli kohottaneeksi maljoja vähän kaikille. Toista partisiippia voidaan käyttää, kuten ensimmäistä- kin, adjektiivinomaisesti. Koiraa purrut mies joutui kuluneella viikolla oikeuteen. Oletko maistanut grillattua porkkanaa f Toista partisiippia käytetään myös verbien liittomuodoissa. Olen lukenut. Emme ole kertoneet. Suomen passiivilla on tuntematon tekijä, niin myös passiivin toisen partisiipin passiivilla. Kauppa voidaan pitää auki sunnuntaisinkin määrätyissä tapauksissa. ( eräissä tapauksissa.) Pääsykokeisiin otettiin rajoitettu määrä hakijoita. ( rajallinen määrä ) Mielestäni olin oikeutettu pitämään puheen. ( minulla oli oikeus pitää puhe.) Aktiivin toisen partisiipin tunnus on -nut-, -nyt-, -nee. Passiivin toisen partisiipin tunnus on -ttu-, -tty-. Agenttipartisiippi muistuttaa kolmatta infinitiiviä. Se kuitenkin taipuu partisiippien tapaan kaikissa sijoissa. Agenttipartisiippi esiintyy vain aktiivissa, eikä sitä voi käyttää- kään, jos tekijäpersoona ei ole näkyvissä. Agenttipartisiippi ilmaisee yleensä menneessä ajassa tapahtunutta tekemistä. Tiedän tämän sinun sanomaksesi. Johtajan sihteerin äänittämässä nauhassa oli hälyääniä. Jussin tekemissä jäätelöannoksissa on ytyä. Vertaa englannin tapaan ilmaista sama rakenne. I know that this is said by you. There was noise in the tape recorded by the Secretary of the manager. There is poiver in the glace made by Jussi. Jos tekijää ei tunneta, käytetään passiivin toista partisiippia. Meille annetussa määräyksessä— Kokouksessa äänitetyssä nauhassa oli hälyääniä. Agenttipartisiipin tunnus on -ma-/-mä-, -mi-. 142 SUOMEN KIELEN RAKENNE
Nominaalimuodot INFINITIIVIT Aktiivi Passiivi I lyhyt muoto lukea pitkä muoto lukeakseni, -si jne. II inessiivi lukiessa luettaessa instruktiivi lukien III inessiivi lukemassa elatiivi lukemasta illatiivi lukemaan adessiivi lukemalla abessiivi lukematta instruktiivi lukeman luettaman IV nominatiivi lukeminen partitiivi lukemista PARTISIIPIT Aktiivi Passiivi I nominatiivi lukeva, lukevat luettava, luettavat genetiivi lukevan, lukevien luettavan, luettavien jne. II nominatiivi lukenut, lukeneet luettu, luetut genetiivi lukeneen, lukeneiden luetun, luettujen jne. agentti- nominatiivi kutoma, kutomat partisiippi genetiivi kutoman, kutomien jne. TEHTÄVIÄ Korjaa seuraavat virheelliset ilmaukset. a) Hän nauttii tanssimisesta kavaljeerista riippuen. b) Myyntipäällikkö riensi kangasosastolle iloisena johtuen alennusmyyntirynnäköstä. c) Räntäsateesta johtuen lentokone oli myöhässä. d) Toimitusajoista riippuen voimme neuvotella asiasta. e) Pörssikurssit romahtivat koskien koko maailmaa. f) Myyntivoittoon liittyen paljastui kavallus. g) Estettynä saapumasta lähetän päivänsankarille kukkia. h) Heikolla aloitekyvyllä varustetut työntekijät eivät etene urallaan. i) En ole todellakaan sidottu sinuun! j) Etenemiseni oli uhattuna. k) Näillä tuotteilla on määrätty ostajakunta. 1) Olen puheestasi kovin otettu. m) Meillä on eri kansallisuuksista kokoonpantu luokka. SUOMEN KIELEN RAKENNE 143
Predikaatti Subjekti Oletko oman elämäsi subjekti vai objekti? Objekti LAUSE JÄSENTYY Täydellisessä lauseessa on oltava persoonamuotoinen verbi, joka on lauseen predikaatti. Se ilmaisee, mitä tapahtuu tai tehdään. Predikaatti voi ilmaista myös olotilaa. Johtoryhmä kokoontuu huomenna keskustelemaan ensi vuoden budjetista. Johtoryhmä valmistelee budjettia yleensä kuukausia. Tässä toimistossa käytetään maan hienoimpia tietokoneita. Ulkona tuulee. Kauppiaalla on varastot pullollaan kotimaisia vihanneksia. Lauseen subjekti ilmaisee, kuka tai mikä lauseessa on tekijä, toimija, kokija, olija, aiheuttaja tai hyötyjä. Suomen nominisubjekti voi olla vain nominatiivissa tai partitiivissa. Niinpä edellisten esimerkkilauseiden subjektit o\2X johtoryhmä ja varastot. Vaikka viimeisen esimerkkilauseen ajatuksellinen subjekti on kauppias, se ei suomen kielessä voi olla kieliopillinen subjekti. Ulkona tuulee -lauseessa ei varsinaista subjektia ole, ilmaushan on yksipersoonainen (ks. s. 134). Tässä toimistossa käytetään... -lauseesta ei myöskään voi osoittaa subjektia. Lauseen predikaattiverbi on passiivissa. Suomen kielessä subjektin löytää usein verbin persoona- päätteestä. Juoksentelimme rannalla kuin pikkulapset. Tulethan juhliin illalla f Predikaatti ja subjekti muodostavat lauseen ytimen. Ne kertovat meille kuitenkin vain, mitä tehdään, tapahtuu tai on ja kuka tai mikä on teon tekijä tai kokija jne. Lauseen muut jäsenet, objekti, adverbiaali, predikatiivi ja attribuutti, täydentävät subjektin ja predikaatin kertomaa. Objekti ja adverbiaali ovat verbiä täydentäviä lauseenjäseniä, predikatiivi liittyy olla-verbin välityksellä subjektiin ja attribuutti täsmentää subjektia, objektia, predikatiivia ja adverbiaalia. Objekti täydentää verbiä (useimmiten lauseen predikaatti- verbiä). Se ilmaisee verbin tekemisen kohteen. Varastopäällikkö silmäili ihmeissään appelsiinivuorta. Hän söi kokeeksi hedelmän. Sitten hän huomasi minut. Pamautettuaan nyrkkinsä pöytään hän itsekin hätkähti. 144 SUOMEN KIELEN RAKENNE
Predikatiivi Adverbiaali Kaikki verbit eivät voi saada objektia. Sellaisia verbejä kutsutaan intransitiivisiksi. Intransitiivisten verbien tekeminen ei kohdistu mihinkään. Tällaisia verbejä ovat esimerkiksi olla, lähteä, istua, seisoa, viipyä, nukkua, juosta, vihastua, rakastua. Transitiivisiksi kutsutaan verbejä, jotka voivat saada objektin. Transitiivisia verbejä ovat esimerkiksi /eMz, o/toa, /yörfä, rakastaa, vihata, kadottaa, kantaa, uskoa, tutkia. Sanaluokaltaan objekti on useimmiten nomini. Objektin sijat ovat akkusatiivi ja partitiivi. Jos tekeminen kohdistuu vain osaan kokonaisuudesta tai jos tekeminen on jatkuvaa, objekti on partitiivissa, muulloin se on akkusatiivissa. Spn rusinoita. / Syön rusinat Ota tämä kirja. Saithan sen kirjan? Katsele nyt rauhassa kirjaa. Persoonapronominien objektimuodot ovat minut, sinut, hänet, meidät, teidät, heidät. Ä^Aa-pronominin akkusatiivi on kenet. teidät taksilla kotiin. Kenet sinä veitkään taksilla kotiin f Objekti voi olla myös ensimmäinen infinitiivi. Ennen vanhaan opettajat osasivat opettaa rihvelitaulun avulla. Predikatiivi liittyy olla-verbiin ja kertoo, kuka, mikä, millainen, kenen tai minkä subjekti on. Tämä on mannaa! Minä olen opiskelija. Olen ahkera. Tuo kirjakasa on opiskelijan. Predikatiivin sanaluokka on nomini. Sen sijat ovat nominatiivi, genetiivi ja partitiivi. Adverbiaali on objektin tapaan verbin määrite. Adverbiaali ilmaisee, milloin verbin tekeminen tapahtuu, missä se tapahtuu, miksi se tapahtuu, miten se tapahtuu jne. Adverbiaali siis täsmentää lauseen kertomaa. Eilen olin ulkona myöhään. Juoksin hölkkäpolulla. Adverbiaali voi olla sanaluokaltaan nomini, partikkeli tai verbi (nominaalimuoto). Jos nomini on muussa sijassa kuin nominatiivissa, genetiivissä tai partitiivissa, se on adverbiaali. Nominaalimuodoista vain ensimmäinen infinitiivi on usein objekti, muut ovat usein adverbiaaleja. Kaikki partikkelit ovat adverbiaaleja. SUOMEN KIELEN RAKENNE 145
Attribuutti Miten löydät lauseenjäsenet lauseesta? Attribuutti ilmaisee, millainen, mikä, minkä, kenen tai keiden on subjekti, objekti, predikatiivi tai adverbiaali. Pimeällä lenkkipolulla ei ole mukavaa juosta. Juoksijan väsyneet jalat kaipasivat jo hierojan pehmeitä käsiä. Attribuutin sanaluokat ovat substantiivi, adjektiivi, pronomini ja numeraali. Adjektiivi, pronomini ja numeraali taipuvat samassa sijassa kuin niiden pääsana ja niitä kutsutaan yhteisellä nimellä adjektiiviattribuuteiksi. Teidän viiden raskaan hölkkävuotenne jälkeen julistan teidät sinnikkääksi jolkuttelijaksi. Attribuuttina olevaa substantiivia nimitetään substantiivi- attribuutiksi. Juoksijalla puheenjohtaja Laurikaisella oli hymy herkässä. Jos substantiivi on genetiivissä, sitä nimitetään genetiivi- attribuutiksi. Hän koki olevansa juoksun sankari. 1. Predikaatti Etsi lauseen persoonamuotoinen verbi/verbit — predikaatteja voi olla useampiakin. 2. Subjekti Jos lauseen predikaattiverbi ei ole passiivissa tai ns. yksipersoonainen verbi, lauseessa on tekijä/kokija/olija jne. Subjektin sijat ovat nominatiivi ja partitiivi. 3. Predikatiivi Onko lauseessa olla-verbiä? 4. Objekti Etsi lauseessa olevien verbien tekemisen kohteet. Muista objektin sijat akkusatiivi ja partitiivi. 5. Adverbiaali Muista, että verbejä määrittävät nominit, jotka eivät ole objektin sijoissa, ovat adverbiaaleja. Partikkelit ovat aina adverbiaaleja. 6. Attribuutit Onko lauseen subjektilla, predikatiivilla, objektilla tai adverbiaalilla niitä tarkemmin luonnehtivia määreitä? Erotte- le adjektiivi-, substantiivi- ja genetiiviattribuutit. pred.+ gen.- adj.- adver- objekti subj. attr. attr. biaali Heitän saunan sihisevälle kiukaalle makkarapaketin. 146 SUOMEN KIELEN RAKENNE
1. heitän = predikaatti 2. Subjekti löytyy tällä kertaa verbin persoonapäätteestä. heitän = subjekti + predikaatti 3. Lauseessa ei ole olla-verbiä — predikatiivia ei siis voi tästä lauseesta löytyä. 4. Mikä on tekemisen kohde? makkarapaketin = objekti 5. Mihin heitän? kiukaalle = adverbiaali 6. Kiukaasta kerrotaan, minkä ja millainen se on. saunan = genetiiviattribuutti sihisevälle = adjektiiviattribuutti TEHTÄVIÄ Nimeä tekstistä kaikki lauseenjäsenet. Istun männyn juurella ja kirjoitan sinikantiseen vihkoon. Aurinko paistaa pilvettömältä taivaalta. Lahden toiselta puolelta kuuluu moottoritien humina. Kun tulin rantaan, näin valkoisen kyyhkysen joka laskeutui jalkojeni eteen Nuottapolulla ja katsoi minua. Minusta tuntui, että se oli merkki, mutta en tiennyt mitä se merkitsi. Sillä oli siniset silmät kuin äidilläni, vasemman siiven reunassa oli musta raita ja oikea jalka oli rampa, varpaat olivat kääntyneet taaksepäin. Kun se otti askelen, näytti siltä kuin se olisi niiannut minulle. (Anita Konkka, Hullun taivaassa 1988) Jäsennä seuraava englanninkielinen virke. He was sure that his mother had totally forgotten that silly occasion. SUOMEN KIELEN RAKENNE 147
SANOISTA LAUSEIKSI LAUSE, VIRKE JA LAUSEKE Lause Virke Lause toteaa, kysyy, huudahtaa, kehottaa, antaa neuvoja jne. Lause rakentuu persoonamuotoisen verbin ympärille. Monissa kielissä lauseen sävelkulku ilmaisee puhuttaessa, onko lause toteava vai kysyvä. Suomen kieltä voi puhua tasaisin äänenpainoin, sillä esimerkiksi kysyvän lauseen erottaa joko kysymyssanasta tai predikaattiverbin jälkeen liitetystä -ko, -kö -liitteestä. Puhumistapaamme moititaan usein jopa liiasta monotonisuudesta. Lausetta, joka voi esiintyä itsenäisesti ilman selittäviä tai täydentäviä lisäyksiä, kutsutaan päälauseeksi. Matilla on sysimusta tukka. Oletko nähnyt Liisaa ? Tulkaa heti tänne! Usein yhdistämme lauseeseen toisen lauseen selittämään, täydentämään tai tarkentamaan sitä. Tällaisia lauseita kutsutaan sivulauseiksi. Matilla on sysimusta tukka, vaikka hänen vanhempansa ovat molemmat vaaleita. Oletko nähnyt Liisaa, joka soittaa koulumme bändissä? Päälause voi yksinään muodostaa virkkeen, sivulause ei. Virkkeeksi kutsutaan myös päälauseen ja sivulauseen tai sivulauseiden muodostamaa kokonaisuutta. Periaatteessa virkkeeseen voi sisältyä lukematon määrä lauseita. Jos yhdistämme kovin monta lausetta samaan virkkeeseen, kärsii siitä tekstin ymmärrettävyys. Hahmotamme tekstiä virkekokonaisuuksina. Jos virke on kovin pitkä, emme pysty käsittelemään sitä lyhytkestoisessa muistissamme kokonaisuutena ja samalla virkkeen ajatus hajoaa. Seuraava virke on vielä täysin ymmärrettävä: Tänään sataa lunta, vaikka on jo huhtikuu ja muuttolinnut ovat alkaneet palata Suomeen. Mitä sanoisit seuraavan virkkeen ymmärrettävyydestä? Tänään sataa lunta, vaikka on jo huhtikuu ja muuttolinnut ovat alkaneet palata Suomeen, jonka avarasta luonnosta ne haluavat 148 SUOMEN KIELEN RAKENNE
nauttia kuten me ihmisetkin, jotka emme mistään hinnasta muuttaisi pois tästä maasta, jonka olemme isänmaaksemme saaneet ja jonka isänmaaksemme haluaisimmekin, jos saisimme valita oman isänmaamme. Lauseke Lausekkeet ovat pienempiä kokonaisuuksia kuin lauseet. Ne muodostuvat yhdestä tai useammasta yhteen kuuluvasta sanasta. Liikekirjeissä käytetään runsaasti lausekkeita. Niiden ja sivuotsikoiden avulla voidaan ilmoittaa vakiotie- dot ytimekkäästi. Tuote Määrä Väri Toimitus riippukansio 100 kpl valkoinen ja punainen postiennakolla SUOMEN KIELEN RAKENNE 149
Lauseiden väliset suhteet Rinnastus Alistus Voimme yhdistää kaksi tai useampia päälauseita yhteen virkkeeseen. Jos päälauseita yhdistetään samaan virkkeeseen, ne ovat rinnasteisia. Ne yhdistetään toisiinsa rinnastuskonjunktiolla tai niiden väliin merkitään pilkku. Rinnasteisuus tarkoittaa sitä, että lauseet ovat samanarvoisia — kumpikin voi esiintyä täysin itsenäisesti. Tänään opiskelen, huomenna teen työtä. Tänään opiskelen ja huomenna teen työtä. Tänään opiskelen, huomenna teen työtä ja ylihuomenna opiskelen ja teen työtä. Sivulauseet ovat alisteisia päälauseelle. Ne eivät voi esiintyä itsenäisesti ilman päälausetta. Niiden tehtävänähän on nimenomaan selittää tai tukea päälauseessa esitettyä. Suomen kielessä on kolmenlaisia sivulauseita: 1. Konjunktiolause Aurinko paistaa, vaikka säätiedotuksessa luvattiin sadetta. Jos opiskelen, voin tulevaisuudessa päästä mieleiseeni työpaikkaan. Konjunktiolauseet alkavat alistuskonjunktiolla. 2. Relatiivilause Katson lämpömittaria, jonka elohopea keikkuu hellelukemissa. Aurinko paistaa, mikä ei ole tavallista tähän vuodenaikaan. Mietin, millainen ilma tänään mahtaisi tulla. Relatiivilauseet alkavat relatiivipronominilla, sen taivutetulla muodolla tai relatiivisella sanalla (esimerkiksi jolloin, jollainen, jonne, millainen). 3. Epäsuora kysymyslause En ole vielä katsonut, paistaako ulkona aurinko. En tiennyt vielä aamulla, ketkä lähtisivät rannalle. Kysyvä sivulause alkaa kysyvällä sanalla. Virkkeen loppuun ei tule kysymysmerkkiä, jos päälause ei ole kysyvä. Tiedätkö, paistaako ulkona aurinko f Jos virkkeessä on useampia sivulauseita, ne ovat keskenään rinnasteisia tai alisteisia. Jos sivulauseet ovat keskenään rinnasteisia, voidaan toinen sivulauseista poistaa, ja silti virke on täysin ymmärrettävä. Opiskelen, jotta saisin ammatin ja (jotta) saisin tulevaisuudessa mieleiseni työpaikan. Toiselle sivulauseelle alisteista lausetta ei voi yhdistää suoraan päälauseeseen: Opiskelen, jotta saisin ammatin, joka takaisi tulevaisuudessa mieleiseni työpaikan. 150 SUOMEN KIELEN RAKENNE
Emme voi sanoa: Opiskelen, joka takaisi tulevaisuudessa mieleiseni työpaikan. Päälause voi olla myös sivulauseiden keskellä: Jos opiskelen, voin tulevaisuudessa päästä työpaikkaan, josta olen aina haaveillut. Lauseiden välisiä suhteita voidaan kuvata viivoilla. Aurinko paistaa ja hanget hohtavat. PL ja PL Aurinko paistaa, vaikka luvattiin sadetta. PL SL Johtaja Ström, jonka te tunnettekin, tulee kokoukseen. PL PL SL TEHTÄVIÄ Keksi viisi virkettä, joista muodostuu erilainen viivakuvio. Etsi tekstistä pää- ja sivulauseet. Erottele lauseet myös rinnasteisuuden ja alisteisuuden mukaan. Jos meillä ei olisi vuodenaikojen vaihtelua, mistä tietäisimme, miten tulee pukeutua? Me suomalaisethan tälläämme turkin päällemme marraskuussa satoi tai paistoi ja kesäkuussa sonnustaudumme t-paitaan, vaikka lunta tulisi. Tunnetulla itsepäisyydellämme emme luota lämpömittarin lukemaan vaan allakan kertomaan. Vuosisatainen perimätieto kertoo meille, milloin on talvi, milloin kesä. Lämpömittari on paljon uudempi keksintö. Viime vuosina uskomme perimätietoon on kuitenkin vakavasti horjunut, sillä Suomen niemelle on pyyhältänyt kasvihuoneilmiö. Sen ansioksi ei leutoja talvia voi tiedemiesten mukaan panna, vaan kaikki voi olla pelkkää sattumaa. Suomalaisissa on kuitenkin matkustelun myötä syntynyt kaipaus palmuran- tojen katveeseen, ja nyt jo toiveikkaina kaavaillaan palmu- puulehtoja omalle niemelle. SUOMEN KIELEN RAKENNE 151
Testaa taitosi nimeämällä sanaluokat, muodot, lauseenjäsenet ja lauseet. Sanaluokka Muoto Lauseenjäsen Lause Yhden koko kirjan lukeminen ei useinkaan tuota niin paljon hyötyä kuin tuottaa sen yhden ainoan lauseen perinpohjainen miettiminen. Reading one whole book is not often of SO much use to you as thinking thoroughly of one single sentence in it. Nykysuomen sanakirja määrittelee sanan rakenne seuraavasti: — tapa, jolla jonkin kokonaisuuden osat liittyvät toisiinsa — rakennuksen kantava osa. Arvioi, kuinka hyvin olet oppinut suomen kielen rakenteen. 152 SUOMEN KIELEN RAKENNE
SUOMI JA MUUT KIELET SUOMEN KIELEN KEHITYS URALILTA SUOMEEN Suomalais-ugrilaisten kielten 23-miljoo- nainen puhujajoukko muodostaa noin 30 000 samojedinkielisen kanssa uralilaisen kielikunnan. Suomalais-ugrilaiset kansat muuttivat eri suuntiin oletetusta yhteisestä alkukodista Euroopan puoleisilta Uralin rinteiltä viimeistään 7000 vuotta sitten. Kantauralilainen kieli Kantaurali on kaikkein vanhin kielemme muoto. Tämä kaiketi jo 10 000 vuotta sitten puhuttu kieli tunsi ainakin seuraavat vielä suomessa esiintyvät sanat: elää emä (samojedissakin äiti) isä jousi jänne me miniä muna nimi nuoli nysi (kädensija) ovi pala pesä poski punoa pura päivä sala setä soutaa suksi syli te tora tuli tymä (liima) veitsi falk. kivinen) vyö äimä (neula) Tehtävä: Mitä voit sanoa kantauralilais- ten yhteissanojen perusteella kulttuuristamme tuhansia vuosia sitten? Suomalais-ugrilainen kantakieli Suomalais-ugrilaisia kieliä puhuvat kansat jakautuivat samojedeistä erottuaan kahtia: ugrilaisiin ja suomalais-permiläi- siin. Erottautuminen tapahtui ainakin 6000 vuotta sitten. Ugrilaisten nimi johtuu vanhasta venäläisestä Länsi-Siperian nimestä Ugra. Sieltä alkoi muiden muassa unkarilaisten merkillinen vaellus nykyisille asuinsijoilleen Transilvaniaan ja Tonavan laaksoon. Unkarin nimi puolestaan juontuu turkkilaisperäisestä sanasta yon-ogur (yhdeksän nuolta). Tällä nimellä naapurit kutsuivat yhdeksään heimoon jakautunutta unkarilaisväestöä, joka valtasi alueensa 800-luvulla jKr. Nykyisin unkaria puhuu äidinkielenään yli 14 miljoonaa ihmistä, joista noin 10 miljoonaa asuu Unkarissa, pari miljoonaa Transilvaniassa Romaniassa ja loput pari miljoonaa vähemmistöinä tai siirtolaisina Tsekkoslovakiassa, Neuvostoliitossa, Itävallassa ja Pohjois-Ameri- kassa. Muita ugrilaisia kieliä ovat vähäiset hanti eli ostjakki ja mansi eli voguli Siperiassa Objoen varsilla. SUOMI JA MUUT KIELET 153
Yhteistä sanastoa suomalais-ugrilaisen kantakielen ajoilta on jonkin verran, esimerkiksi seuraavat: kota kylä liemi mehiläinen noita ora ostaa pata pato poika porsas rokka solmu sopa (puku; vrt. sotisopa) uuhi voi vuolla Tehtävä: Miten kulttuuri näyttää kehittyneen kantauralista suomalais-ugrilai- sen yhteisajan sanaston perusteella? Suomalais-permiläinen kantakieli Suomen etäsukukieliä ovat permiläiseen haaraan kuuluvat komi eli syrjääni ja udmurt eli votjakki. Näitä kieliä puhutaan edelleen Moskovasta itään sijaitsevan Permin kaupungin ympäristössä. Suomalais-permiläinen yhteisaika päättyi noin 4000 vuotta sitten. Tuon ajan kulttuurisanauutuuksia ovat ainakin seuraavat: ilman (udmurtin jumala, taivas) kyrsä (leipä) piha pohtaa (puhdistaa viljaa) rita (ansa) suola uksi (ovi) kutoa peni (koira) pihti ponsi (kahva, nuppi) räppänä tie Tehtävä: Miten elämä näyttäisi monipuolistuneen edelliseen kulttuurikau- teen verrattuna? Suomalais-volgalainen kantakieli Sitä aikaa, jolloin suomalaiset, mordvalaiset ja marit eli tseremissit muodostivat permiläisistä erottuaan oman kielellisen kokonaisuuden, kutsutaan suomalais- volgalaiseksi ajaksi. Lappalaistenkin suo- malais-ugrilaista kieltä puhuneet esivanhemmat olivat tuolloin samassa yhteydessä. Tuon ajan sanaston kehitys näyttää osoittavan jo melkoista erikoistumista ja maanviljelyskulttuurin vakiintumista: hiha hioa huhmar jauhaa jumala kehrä kehrätä keittää kitkeä kynnys kyntää lehmä lumota lypsää maksaa mela nitoa olki orja panka pettää/pyöhtää (kirnuta) puida sika solki sota terä vehnä vene Tehtävä: Mitä voit sanoa suomalais-vol- galaisen ajan sanastouutuuksien perusteella ammattien eriytymisestä ja kulttuurista yleensä? Suomalais-lappalainen kantakieli eli varhaiskantasuomi Lapin kieli (tai nykyisin oikeammin kielet) on itsenäinen varhaiskantasuomesta eronnut kielimuoto, jota edelsi lappalaisten erirotuisten esivanhempien kiinteä yhteys itämerensuomalaisten kansojen (tai heimojen) kanssa. Tuolta yhteis- ajalta on peräisin sekä omaperäisiä uudissanoja että balttilainoja, jotka kaikki kertovat omasta ja balttinaapurien 154 SUOMI JA MUUT KIELET
kulttuuritasosta. Omaperäisiä lappalais- suomalaisia yhteissanoja ovat esimerkiksi seuraavat: hopea launi (puinen ongenkoukku) palvata permanto purje päläs (jalansija suksessa) seppä sompa vannoa kaari (veneessä) olas (suksen pohjauurre) palvoa pohja pyhä sauna sivakka (suksi) tuppi vaula (vitsasilmukka) Tehtävä: Mitä erityisiä kulttuurisanoja näyttää tulleen lapin ja suomen kantakieleen yhteisajalla? Mitä näistä voidaan päätellä? Varhaiskantasuomen erikoisuuksiin kuuluvat sanastokosketukset kantabaltteihin eli latvialaisten ja liettualaisten esivanhempiin. Kantasuomi välitti balttilaina- sanoja kantalappiin, mikä merkitsee hyvinkin läheisiä ja pitkäaikaisia kontakteja sekä baltteihin että lappalaisiin. Baltti- kosketukset ovat alkaneet noin vuodesta 1000 eKr. Tuon ajan sanoja ovat mm.: heimo herne hihna härkä kaima kauha kirves kypärä morsian oinas paimen perkele puuro ratas reki seinä silta tarha vako villa vuohi vuona Tehtävä: Mitä voit päätellä balttilaiskon- taktien laadusta lainasanojen perusteella? Kantasuomi eli itämerensuomi Suomen lähisukukieliä ovat myöhäiskan- tasuomesta eli kantasuomesta eriytyneet karjala, vepsä, vatja, viro ja liivi. Näitä kieliä suomi mukaan lukien kutsutaan myös itämerensuomalaisiksi kieliksi. Eniten näistä puhutaan suomea (noin 5 miljoonaa henkeä), sitten viroa (noin miljoona), karjalaa (70 000) ja vepsää (13 000). Liiviä ja vatjaa puhuu vain ehkä parikymmentä ihmistä. Itämerensuomalaisille kielille ovat yhteisiä paitsi balttilaiset lainasanat myös germaaneilta saadut uudet käsitteet ja lainat, jotka osittain korvasivat jopa vanhoja omaperäisiä sanoja. Näitä uudissanoja ovat mm. seuraavat: airo aura juhla juusto kaide kana kattila kauppa kaura keula kulta kuningas lammas lattia leipä naula nauta neula paita pelto rauta rengas ruis sakko satula taikina tanko tina tunkio vainaja valta varas vartija vuokra Myös slaavit antoivat itämerensuomelle lainasanoja, mutta vasta melko myöhään, noin 600 — 800 jKr. Tuon ajan lainoja ovat mm. seuraavat: akkuna (ikkuna) kasukka kuontalo läävä pappi raamattu risti sirppi taltta vapaa kaatiot (alushousut) katiska lusikka pakana pätsi raja saapas talkkuna tavara veräjä SUOMI JA MUUT KIELET 155
Tehtävä: Mieti, miten vanhat germaaniset ja slaavilaiset lainasanat eroavat toisistaan käyttöalueiltaan. Mitä voit päätellä kulttuurin lainautumisesta? KIELISUKULAISUUS , Kielisukulaisuus ei tarkoita suinkaan aina rotu- tai verisukulaisuutta. Suomalais-ug- rilaiset kansat ovat asuneet tuhansia vuosia erillään toisistaan, joten on aivan selvää, että geneettiset, sukulaisuuteen liittyvät yhteiset piirteet ovat haalistuneet. Sama koskee myös aineellista kulttuuria. Suomalais-ugrilainen sukulaisuus on tietoa yhteisistä kielellisistä juurista. Sukukielten säilyttämän yhteisen sanaston perusteella on hahmotettavissa suomalais-ugrilaisen yhteiskunnan jokapäiväinen elämänmuoto ennen eurooppalaista yhteiskulttuuria. Se antaa ruu- kunpalaa ja kivensirua tarkempaa tietoa esimerkiksi — elinkeinoista (jousi, nuoli, jänne, rita, kyntää,puida, pohtaa, launi jne.) — liikkumisesta (soutaa, suksi, vene, purje jne.) — asumisesta (kota, ovi, räppänä, kynnys, permanto, sauna jne.) — tarve-esineistä (veitsi, vuolla, äimä, pata, huhmar, terä, tuppi, vaula jne.) — pukeutumisesta (sopa, solmu, kutoa, solki, vyö, kehrätä, punoa jne.) — ruokataloudesta (muna, tuli, liemi, pata, rokka, voi, kyrsä, suola, jauhaa, lypsää, keittää, vehnä, palvata jne.) — perheestä (emä, isä, miniä, setä, poika, orja jne.) — kotieläimistä (peni, mehiläinen, pesä, porsas, uuhi, sika, lehmä jne.) — sosiaalisista suhteista (nimi, sala, tora, kylä, sota, orja, seppä, vannoa, ostaa, maksaa jne.) — uskomuksista (noita, ilmari, jumala, pyhä, palvoa jne.). Sukulaisten vertailua Vertaileva kielentutkimus on löytänyt noin 1200 yhteiseen suomalais-ugrilaiseen kantakieleen kuulunutta sanaa. Näitä yhteisiä sanoja ovat esimerkiksi lukusanat yhdestä kuuteen. Se, ettei yhteisiä sanoja ole kymmeneen, osoittaa kymmen- järjestelmän tulleen kieliin myöhemmin. Tehtävä: Vertaile lähisukukielten (suomi ja viro) ja etäsukukielten (saame ja unkari) lukusanoja. Mitä yhteistä niissä on vielä jäljellä? suomi viro saame unkari yksi (yhte-) iiks okta egy kaksi (kahte-) kaks kuokte ket kolme kolm kolbma härom neljä neli njeällje negy viisi (viite-) viis vihtta öt kuusi (kuute-) kuus kuhtta hät Viron ja suomen kielen läheisyys Itämerensuomalaisista kielistä suurimmat ja läheisimmät ovat suomi ja viro. On sanottu, että suomalainen ymmärtää virolaisten puheesta tarkkaan kuunnellen noin 60 % ilman kielen opiskelua, kun taas virolainen ymmärtää samassa tilanteessa noin 80 %. Voit itse kokeilla Seuraavassa tehtävässä. Tehtävä: Peitä seuraavan virolaisen kiitoskirjeen suomennos ja yritä ymmärtää alkuperäistä kirjettä. Armas peremees ja perenaine! Meie suvepuhkus siin teie juures oli vörratu. Päike paistis paar nädalat iihtepuhku igapäev ja järve vesi oli soe. Tahaksime heameelega tänada teid suurepärase kulalislahkuse eest. Homseni veel viibime siin, siis peame juba ära söitma. Kool algab. Koju tulnud, hakkame uue innuga tööle. Vanasöna iitleb: Tegijal tööd, magajal und. Elage hästi! Palju tervisi teie söbrale. Täname teid vaeva eest. Peatse jälle- nägemiseni! Eppja Viilu Töniste Hyvä isäntä ja emäntä! Meidän kesälomamme täällä teidän luonanne oli verraton. Aurinko paistoi pari viikkoa yhtä mittaa ja järven vesi oli lämmintä. Haluaisim- 156 SUOMI JA MUUT KIELET
me mielihyvin kiittää teitä suurenmoisesta vieraanvaraisuudesta. Huomiseen asti vielä vii- vymme täällä, sitten meidän pitää jo matkustaa pois. Koulu alkaa. Kotiin tultuamme ryhdymme innokkaasti työhön. Sananparsi sanoo: Tekijällä työtä, nukkujalla unta. Voikaa hyvin! Paljon terveisiä ystävällenne. Kiitämme teitä huolenpidosta. Pikaisiin näkemiin! Epp ja Viilu Töniste RAHVAAN PUHEKIELESTÄ SIVISTYNEEKSI KIRJAKIELEKSI Kirjakielen synty Suomen kirjakielellä on yli 450 vuoden historia takanaan. Kaikki alkoi uskonpuhdistuksesta. Se merkitsi aikanaan myös monen muun kansankielen kirjallisen viljelyn alkua, paitsi suomen myös ruotsin, tanskan, viron ja monen muun kielen. Yksittäisiä kirjallisen kielenkäytön muistomerkkejä on toki monestakin kielestä, mutta vasta uskonpuhdistus sysäsi kirjakielen todellisen kehityksen liikkeelle monessa maassa. Mikael Agricola Suomen kirjakielen luojana pidetään tur- kulaispiispaa Mikael Agricolaa, joka käänsi ensimmäisenä Uuden testamentin suomeksi. Hänellä oli tiettävästi esikuvanaan keskiajan tuntemattomia kirjakielen uudisraivaajia, mutta se ei suinkaan himmennä Agricolan mainetta suomen kirjakielen isänä. Vajaassa vuosikymmenessä Agricola julkaisi suomeksi 9 teosta, joiden sivumäärä on yhteensä melkein 2400. Merkittävimmät näistä ovat aapinen (ABCkiria) 1543, rukouskirja (Rucous- kiria) 1544ja Uusi testamentti (Se Wsi Tes- tamenti) 1548. Agricolan kieli tai oikeastaan kirjoitustapa vaikuttaa ensisilmäykseltä lähes käsittämättömältä, sillä hän käytti ortografian eli kirjoitustapansa mallina ruotsin ja saksan kieltä. Lisäksi alkuperäinen teksti on kirjoitettu saksalaisella fraktuurakir- jaimistolla. Seuraava näyte on kirjoitettu Agricolan mukaan nykyisellä kirjaimistolla: N in sanoi HERRA / Cwlkat tesse / mite teme wäre Domari sano / Eikö sis Jumalan pideis henen xulosxvalituitans xvarieleman / iotca öte ia peiue hxvtauat henen tygens / pideiskö hene site kersimen: Minesanon teille/Ette henpian costapi heiden polestans. Quitengin coska In- himisen Poica on tuleva / Leutenekö hen Wskon Maan päle? (Luukas 18: 6 —8) Nykyisen oikeinkirjoituksen mukaan teksti olisi kirjoitettava ja luettava seuraavasti: Niin sanoi Herra, kuulkat tässä, mitä tämä väärä tuomari sanoo, eikö siis Jumalan pidäis hänen ulosvalituitans varjeleman, jotka yötä ja päivää huutavat hänen tygöns, pidäiskö hänen siitä kärsimän: minä sanon teille, että hän pian kostaapi heidän puolestans. Kuitenkin koska Inhimisen Poika on tuleva, löytäneekö hän uskon maanpäälläf (Tekstin d ja g on merkitty nykykielen mukaan, vaikka niitä ei äännettykään samoin Agricolan aikana.) Tehtävä: Luettele kirjoitustapaeroja. Kuinka monta niitä löydät? SUOMI JA MUUT KIELET 157
Vanha kirjasuomi Agricolan jälkeen Koko Raamattu käännettiin suomeksi vuonna 1642. Suomennoksen kieli oli siistiytynyt pahimmista epäjohdonmukaisuuksista ja epäsuomalaisuuksista, mikä todistaa raamatunsuomennoskomi- tean hyvästä suomen kielen taidosta ja johdonmukaisuudesta. Niinpä Raamattu säilytti asemansa suomen kirjakielen ja kirjallisuuden esikuvana aina 1700-luvun lopulle asti. Vaikka uusintapainoksia korjatuinkin (1685, 1758ja 1776), jäi vanhan raamatunsuomennoksen kieli lähes ennalleen. — Seuraava näyte on vuoden 1642 Raamatun alusta: Algusa loi Jumala Taiwan ja Maan. Ja Maa oli autiaja tyhjä, ja pimeys oli sywyden päällä, ja Jumalan Hengi lijckui weden päällä. / Ja Jumala sanoi: tulcon walkeus,ja walkeus tuli. Ja Jumala näki walkeuden hywäxi. Nijn Jumala eroitti walkeuden pimeydestä, ja cudzui walkeuden päiwäxi, ja pimeyden yöxi. Ja tuli ehtostaja amusta, ensimäinen päiwä. Maallisesta kirjallisuudesta ilmestyi ensimmäinen lainsuomennos vasta vuonna 1759. Seuraava katkelma on vuoden 1765 almanakasta: Pieniä lapsia pitää tarcasti waroman tuulesta ja wilusta. Sentähden ei pidä capalota cohta päästettämän, cosca lapsi kehdosta ylösotetan, ja se wielä unen jälken hiesä on. Ei myös pidä nijden canssa ackunan eli aukeimen owen tygö mendämän, cusa kylmä ja weto heitä cohdata taita. Varhaisnykysuomen Vasta 1820-luvulla alkoi suomenkielinen sanomalehtitoiminta säännöllistyä. Kuuluisa tuonaikainen kielimies Reinhold von Becker hyökkäsi jo toisessa Turun Wiikko-Sanomien numerossa (15.1.1820) suomen kirjakielen perustaa vastaan. Lounaismurteisiin pohjautunut hengellinen kirjakieli nähtiin itämurteille vieraana, jopa virheellisenä, kun oltiin luomassa virallista, painokelpoista kirjasuomea. Näin von Becker: Suomen kielelle suureks vahingoks kirjoitettiin ensimmäiset suomalaiset kirjat tällä kehnommalla Ranta-Suomalaisten kielellä, johon päälle päätteeks tungettiin Ruotista ja Latinasta liikoja puukstaawia, jotka sokasiwat meiän selkeän kielemme. Ja waikka näitä kirjoja sitten, Esiwallan käskein, johonkuhun määrään murteista puhistettiin, niin jäi wielä paljon par antamata. Moni on sen jälkeen, näitä kirjoja seuraten, kirjottanut Suomea samalla tawalla, ja tottunut ei ainoastaan kirjoittamaan ja lukemaan toisin, kuin selwät Suomalaiset puhuuwat, mutta myöskin uskomaan että kirjoissa löytyy kaikkiin selwin kieli. Jokainen ymmärtää kuitenkin ettei kielen synty ole kirjoista, mut kirjoin synty kielestä, ja että sentä- hen kirjat pitää kielen jälkeen korjättämän, ei kieli kirjoin jälkeen. Tehfävä; Millaisia muutoksia on kirjakieleen tehty von Beckerin jälkeen? Mille käsitteille ei vielä tuolloin ollut vakiintunutta sanaa? Näkyykö tekstissä murteellisuutta? Murteiden taistelu Reinhold von Becker aloitti julkisen väittelyn, jota kutsutaan murteiden taisteluksi. Sitä kesti parikymmentä vuotta, ennen kuin kiistan ratkaisi Helsingin Keisarillisen Aleksanterin yliopiston suomen kielen professori, Kalevalan (1835) luoja Elias Lönnrot. Hänen kantansa asiaan oli sovitteleva. Kirjakieli säilytti entisen länsisuomalaisen pohjansa, mutta sitä rikastettiin itäsuomalaisella sanastolla ja kieliaineksella, johon Lönnrot oli erityisen mieltynyt itäisillä murteenkeruumatkoil- laan 1820—1840-luvuilla. Seuraava näyte on Lönnrotin kieltä eli katkelma hänen artikkelistaan Suomalaisia kielenoppi-sanoja vuodelta 1858: Muutamissa maamme ala-alkeiskouluissa on jo tätäkin ennen täytynyt hätätilassa opettaa suomenkielellä, kun lapset ensimmältä eivät ole sanaakaan ruotsia ymmärtäneet; sama työ jo oikein sääntömukaisesti tulee Jyväskylän yli- alkeiskoulussa eteen. Mutta hyvälläki kielen 158 SUOMI JA MUUT KIELET
taitajalla se usein oleskelee suomessa opettamisessa haittana, että muissa kielissä tavallisia kreikan tahi latinan kielestä johdetulta oppijanoja on kovin vaikea ja hankala suomenkielelle sovittaa, niinkuin se jo siitäkin on ymmärrettävä, että ylen harvat niitä käyttävät, vaan useammat — ja kaikki joilla on vähänkään suomalaiset korvat — miettivät niiden sijasta jonkun toisen sanan kielemme omista varoista. Tehtävä: Miten kieli on muuttunut sitten Lönnrotin päivien? Paljon oli siis vielä tehtävä, jotta kirjallisesti viljelemätön, ruotsinkielisen sivistyneistön hyljeksimä suomen kieli pääsi sivistyskieleksi. Pohja tälle työlle oli kuitenkin luotu, ja ajanjaksoa 1820—1870 (murteiden taistelusta Aleksis Kiven teoksiin) pidetään varhaisnykysuomen aikana, jolloin laskettiin sanastollis-kirjallinen peruspaasi nykysuomelle. Nykysuomeen Lönnrot kuulutti edellä olleessa teksti- näytteessään vierasperäisiä sanoja korvaavia uudissanojapa näitä kehiteltiin koko 1800-luvun jälkimmäinen puolisko. Uudissanojen keksiminen ruotsalais-sak- salais-latinalais-kreikkalaisten sijaan oli muotia kaikissa suomen kielestä kiinnostuneissa piireissä. Suuri joukko tulokkaista pääsi tuolloin yleiseen käyttöön, mutta paljon enemmän keksittiin sellaisia, jotka olivat syystä tai toisesta epäonnistuneita. 1800-luvun sanauutuudet Seuraavat uudissanatulokkaat saivat pysyvän sijan suomessa. Monet näistä sanoista ovat nykykielessä aivan jokapäiväisiä. On vaikea kuvitella nykykieltä ilman sitä sanastoa, niitä kielen työvälineitä, joita johdettiin murteista tai luotiin lähes tyhjästä uuden sivistyskielen tarpeisiin. Tehtävä: Kun tutustut seuraavaan pitkään uudissanalistaan, merkitse samalla eri symbolein, minkä alojen erikoissanasto kaipasi suomentamista. Voit miettiä myös, mitä nämä sanat ovat ruotsiksi, englanniksi tai saksaksi. Mitä erikoista huomaat? Mitkä sanoista vaikuttavat oudoilta vasta 1800-luvun tulokkaina, mitkä jo 1800-luvun sanoina? aakkoset aamiainen ajanlasku asiakirja eläintiede eläke emäs ennuste esine happi havainto henkilö hyve höyrykone ihmiskunta ilmakehä ilmapiiri ilmiö itsekäs itsenäinen jalokivi jauhe julkaista jäljennös kaasu kahvila kansakoulu keksintö kirjallisuus kirjapaino kirjasto kirje kohtelias koru koulutus kuningatar kuume laskimo liikenne lukio luonnontiede lääketiede maantiede maapallo maaseutu menekki mielekäs mielle monikko muistelma muodostaa nuoriso nykyinen ohje ohjelma ongelma onnistua osoite pelkistää päätelmä pöytäkirja salakuljettaja sanasto sanomalehti seurapiiri solu suhde suudelma syyte sähkö taide taiteilija tasavalta teollisuus tiede tuote typpi työttömyys ukonilma umpio uskonto uteliaisuus valmiste valtameri valtimo vesijohto virallinen virasto väestö väline yhteiskunta yksikkö yksityinen yleinen yleistää yleisö ympyrä Äänikkö vai nauhuri ? Kieleen juurtumattomien sanojen lista on meistä nyt huvittava, mutta samalla vakavuudella ja tositarkoituksella kuin edellisetkin on seuraavatkin uutuudet luotu. Niille vain kävi huonommin. Joukossa on tämänkin vuosisadan puolella luotuja. SUOMI JA MUUT KIELET 159
ehdotus asula eittopuolinen heliö itsestäjä itsiö julkipuoli jäliste jäsenjalku kaikkio kieppo kieriä kilpola ja kisaamo kivike korkio lehtiläs maailmalainen matalio osoitti peline peltoveturi pikkule päältö raturi ryömäuinti sadake sokerileive sätiö ja sinko toimilas tummio uusikas vaunuilija voimavaunu äänikkö merkitys huvila negatiivinen sopraano automaatti subjekti fasadi jälkiruoka telttatuoli koko summa roll on -deodorantti ruuvi stadion sementti tenori lehtimies kosmopoliitti basso vastaanottaja pelinappula traktori bakteeri taara resiina krooli prosentti konvehti radio virkailija altto noviisi junailija auto nauhuri Tehtävä: Miksi sanansepittäjien kiinnostus näyttää kohdistuneen juuri edellisiin sanoihin? Miksi heidän sanansa eivät päässeetkään kieleen? Kohti kielellistä tasa-arvoa Suomen kielen taipale sivistyskieleksi ei ollutkaan niin helppo kuin voisi kuvitella. Vuonna 1860 kumottiin 10 vuotta voimassa ollut sensuuriasetus, joka kielsi suomenkielisen kirjallisuuden julkaisemisen lukuun ottamatta uskonnollista ja taloudellista kirjallisuutta. Tämän asetuksen kumoutuminen aloitti suomen kielen kirjallisen käytön Suomen suuriruhtinaskunnassa. Kieliasia sai kokonaan uuden suunnan 1.8.1863, jolloin annettiin asetus ”suo- men kielen asettamisesta yhdenmoisiin oikeuksiin ruotsin kielen kanssa kaikissa semmoisissa kohdissa, jotka välittömästi koskettavat nimenomaan suomalaista väestöä”. Suomen kielen saattaminen ruotsin kanssa tasa-arvoiseksi Suomen suuriruhtinaskunnan kieleksi piti tapahtua 20 vuoden kuluessa asetuksen antamisesta. Tänä aikana viranomaisten oli pakko suomentaa ne asiakirjat, jotka koskivat välittömästi suomenkielisiä asianosaisia. Kuitenkin ruotsi jäi toistaiseksi maan viralliseksi kieleksi. Sivistystä suomeksi Vasta 1870-luvulla suomi tuli kokous-ja pöytäkirjakieleksi suomenkielisissä kunnissa. Tuohon mennessä suomi kykeni jo kielenä palvelemaan sivistys- ja yhteiskuntaelämää kaikilla keskeisillä aloilla. Suomenkielinen oppikoulu oli jo olemassa, suomea puhuttiin johtavissa sivistys- kodeissa ja suomenkielinen sanomalehdistö oli kehittynyt ruotsinkielisen rinnalle. Aleksis Kivi oli kirjoittanut monumentaaliset teoksensa ja suomalainen teatteri haki kiihkeästi omakielisiä tekstejä esitettäväksi. Seuraava edistysaskel oli vuoden 1883 lopulla annettu kieliasetus, jonka mukaan alemmissa tuomioistuimissa ja virastoissa piti käyttää asiakirjakielenä sitä kieltä, jolla päätöksetkin oli tehty. Sama koski myöhemmin myös ylempiä tuomioistuimia ja virastoja. Suomi oli murtanut tiensä viralliseksi kieleksi. Takaiskuksi koettiin vuonna 1900 voimaan astunut kielimanifesti, joka merkitsi takaiskua suomen viralliselle käytölle. Ruotsin ja suomen sijasta piti venäjästä tulla asteittain maan hallintokieli. Tämä kävi päinsä siten, että venäjän kieli määrättiin pakolliseksi maan korkeimpiin virkoihin ja venäjän opetusta lisättiin tuntuvasti valtion lyseoissa tai valtion apua nauttivissa yhteiskouluissa. Tarkoitus oli saada venäjän kielen opetus pakolliseksi myös seminaareihin, tyttökouluihin ja kauppaoppilaitoksiin. 160 SUOMI JA MUUT KIELET
Onneksi ensimmäinen maailmansota ja viimein Suomen irrottautuminen Venäjästä sotkivat suunnitelmat suomen kielen aseman huonontamisesta. Kansan enemmistön äidinkieli pääsi sille kuuluvaan asemaan maan toisena virallisena kielenä itsenäisessä tasavallassa. Oma kieli on ylellisyyttä Meillä suomea äidinkielenä puhuvilla suomalaisilla on omassa maassamme se ylellisyys, että voimme käyttää äidinkieltämme virallisissakin yhteyksissä kuten mitä tahansa sivistyskieltä: suomi on hallinnon, oikeuslaitoksen, koulutuksen, kirkon, kaupan ja muidenkin yhteiskunnallisten instituutioiden virallinen kieli tässä maassa. Suomalainen ylellisyys on sekin, että maan yli 200 000 kansalaisen vähemmistökieli ruotsi on toinen maamme virallinen kieli. Siitäkin asiasta voimme olla ylpeitä. Toisin on monissa muissa valtioissa. Maailman yli 170 itsenäisessä valtiossa on virallisia kieliä yhteensä vain noin 60. Kuitenkin maailman kieliä lasketaan olevan kaikkiaan noin 3500, eivätkä murteet ole tietenkään tässä mukana. Ympäri maailman Euroopasta Japaniin ja Yhdysvaltoihin opiskelee suomea lähes 60 yliopistossa ja korkeakoulussa yli 5000 opiskelijaa. Lisäksi eri maissa on vielä monenlaisia opistoja, kouluja ja seuroja, joissa voi harrastaa tätä eksoottista, indoeurooppalaisista kielistä poikkeavaa kieltä huvikseen ja hyödykseen. SUOMI JA MUUT KIELET 161
KIELET KIELESSÄ ALUEKIELET Yhteisön kieli muuttuu alueittain, mikä näkyy selvimmin maaseudulla. Puhutaan aluepuhekielistä tai murteista. Murre-sa- nan pohjalla on ’murtaa’-verbi, joka tarkoittaa myös rikkomista. Sanasta kuultaa jonkinlainen asenne murteen käyttäjää kohtaan; puheen murtaja rikkoo toisen alueen tai yleiskielen puhumisen sääntöjä omalla tavallaan, omilla säännöillään. Käyttämämme yleispuhekielikin saa sävynsä usein kotiseutumme murteesta, vanhempiemme kielestä. Suomen murteet jaetaan karkeasti itäisiin ja läntisiin. Murreraja on ollut myös kansankulttuurin raja: monet vanhat tavat, asenteet, fyysinen ja henkinen kulttuuri ovat vaihtuneet itäisiä ja läntisiä murteita erottavan rajan ylityksessä. Läntiset murteet jakautuvat kuuteen pääryhmään (numerot viittaavat päämurrealue- karttaan): 1. lounaismurteet 2. lounaiset välimurteet 3. hämäläismurteet 4. eteläpohjalaiset murteet 5. keski-ja pohjoispohjalaiset murteet 6. peräpohjalaiset murteet. Itäisiä päämurrealueita on vain kaksi: 7. savolaismurteet 8. kaakkoismurteet. Tehtävä: Tutki seuraavia murrenäytteitä ja kerro, mitkä murteista ovat itäistä, mitkä läntistä perua. Miten perustelet määrittelysi? a) "Sinul on vähän työkalut kun ei oi muuta kun naskal ja pikilankaa”, sano muural suutarille. Mutta siä kun kaalut savlätäk- köh niin on kaikki työkalut ympäriV\ sano suutar takasin. b) ”Älä hätyt verkast miäst, ko verkast hätyttä niin tlee hullummaksr c) ”Vaik mie nonki voa tällane poika, ni non mie vaa sellane poika jot siint on hyvä miel ko ei o paha miel. ” d) ”Huano katto ei vuar poural, ja satteel ei sitä men kukkaa paikkaamaa e) ”Se alakaa ilta jo tulla, kum mua niiv vettää puoleesa. ” f) ”Ko sutta pakhon lähtee, niih tulee karhu vasthan.yy g) ”0n tok ollu sen verra siän silimee, että on suatu heinä korjuuseen ” h) ”Tualtahan tuloo miäs sarvet pääs\ sano sairas, kun loppua teki. i) "Enneä ei kerkie ko hatujakkuo. ” 162 SUOMI JA MUUT KIELET
lahti: lahden lahen satu: sadun katsella: katselee otsa: otsassa talo: taloon Itä-ja länsimurteiden ominaispiirteitä on rinnastettu seuraavasti: yleiskieli itämurteet länsimurteet lahren, lahlen saun, savun sarun, salun kahelia: katella: kahteloo kättelee ohta: ohassa otta: otassa talloo(n) taloon, talohon, talhon päällysmies piällysmies päällysmiäs huono hieho huono hieho huano hiaho maanpäällinen muampiälline maampäälline kaalikääryle kualkiäryle kaalkääryle olkaa olokee olkaa kylmä ilma kylymä Uima kylmä ilma edestaas iestuas erestaas, elestaas, eestaas vesi, vuosi vesj, vuosj vesi, vuosi herätkää herätkee heräkkää KIELI YHDISTÄÄ JA EROTTAA Sosiaalinen kielenvaihtelu tarkoittaa kielen sosiaalisia murteita ja ammattikieliä (fakkikieliä). Tällainen ”mikrokieli” on ryhmän sisäinen tuntomerkki. Sosiaalisia murteita esiintyy nimenomaan kaupun- kilaisväestön keskuudessa, ja ne syntyvät ennen kaikkea yhteiskunnallisin perustein. Sosiaalisissa murteissa on paljon ammattisanastoa ja -slangia, mutta myös pu- hekielistyneitä lyhenteitä, sananväännök- siä ja vierasta kieltäkin. Joskus jopa pitkä koulutusaika saattaa muuttaa kieltä paitsi sosiaalisesti myös kirjakielistämällä puhuttavaa kieltä. Tämäkin etäännyttää kouluja käyneiden ryhmää sosiaalisesti esimerkiksi aluemur- retta käyttävistä. Onneksi ”siisti sisätyö- läispoika” pystyy kotimökillään sentään puheisiin vanhempiensa kanssa vielä melko helposti. Koulutuskaan ei ole ainoa tie yleiskielisen puhetavan tai sosiaalisen murteen omaksumiseen. Yhdistystoiminta, politiikka ja luottamustoimet neuvottelui- neen puhumattakaan palveluammattien omaksumasta puhetyylistä ovat omiaan vaikuttamaan puhujan sosiaalisen murteen valintaan. Itse asiassa me voimme jopa valita päivittäin sosiaalisen tilanteen mukaan käyttämämme puhekielen tyylin. Monesta syystä näin teemmekin. Kieli siis yhdistää ja toisaalta erottaa. Tehtävä: Mieti, missä ammateissa tai sosiaaliryhmissä sosiaalinen murre tai kieli on poikkeuksellisen erikoista? Miksi sitä todella käytetään? Pitäisikö mielestäsi kaikki ammattitermit ja -slangi yleiskielis- tää? SUOMI JA MUUT KIELET 163
ARKISET PUHEKIELET Eri-ikäiset ihmiset erottautuvat usein myös kielellisesti. Vanhemmat ihmiset käyttävät estottomammin kotoista alue- murrettaan, keski-ikäiset työikäiset ovat sosiaalisten murteiden käyttäjiä omissa piireissään ja nykynuoret ovat usein omaksuneet helsinkiläislähtöisen kau- punkinuorison kielen eli slangin. Slangi on epäsovinnaista ryhmä- ja ti- lannepuhekieltä, jota on vaikea pitää minään erityisenä kielenä. Kuka tahansa voi ryydittää puhettaan eri tilanteissa slangisanoilla ilman että puheesta tulisi vielä slangia. Jotta slangia osaisi hyvin, tämä edellyttää ”opiskelua” ja harjoittelua jo pienestä pitäen. Slangisanaston valttina on sanojen ja ilmaisun lyhyys. Erilaisilla päätteilläkin voidaan sanoja lyhentää ja näin saada ne slangiksi. Esimerkkejä: -is käsis, roskis -ri fillari, fönari -e skole, pose -u deeku, handu -kka/-kkä välkkä, mankka -kku/-kky brenkku, punkku -ski botski, notski -tsa/-tsä kartsa, mantsa -tsu/-tsy poitsu, juitsu -tsi fatsi, nurtsi -de fadey jäde -ru kakru, sokru -li fogeli, kimuli Slangin ydinsanasto on säilynyt pienin muutoksin jo lähes vuosisadan vaihteesta asti. Sanat liittyvät nimenomaan nuorison ympäristöön ja sen käyttämään käsitteistöön. Monet sanoista ovat väännöksiä vieraista kielistä, jopa lähtökieletkin on melko helppo löytää. Esimerkkejä: mutsi < ruots. mor, moder broidi < ruots. bror, broder gimma < ruots. gumma kundi < ruots. kund hima < ruots. hemma leffa < ruots. levande bilder fyrkka < ruots. fyrk mesta < ven. mesto lafka < ven. lavka safka < ven. zavtrak snaijata < ven. znat’, znajet bonjata < ven. ponjat\ ponjajet fiilis <engl. feeling iisi <engl. easy giltsi <engl. girl biisi <engl. piece tsekata <engl. to check Slangisanaston lainasuhteet ovat muuttuneet. Nykyslangi kehittyy paljolti omalta pohjalta, tai sitten uusia lainoja otetaan englannista. Nykyisin nuoret hakevat fiilistä siististä mestasta, jossa jengillä on tatsia eikä fyrkasta ole tiukkaa! 164 SUOMI JA MUUT KIELET
NAISTEN KIELI JA MIESTEN KIELI Jo vanhastaan on kuultu miesten puheista ja akkojen höpinöistä. Kieli on varsinaisesti viimeinen sovinismin linnake, jota vastaan feministit ja vähän muutkin ovat suunnanneet tykkinsä. Viimeisiä hyökkäyksiä on kohdistettu ?m>5-loppuisiin sanoihin, etenkin silloin kun esimies on nainen. Tykit ampunevat kuitenkin yli, jos kaikki mies-loppuiset sanat muutetaan valinnaisesti nöw-loppuisiksi tai henkilö- loppuisiksi. Kuviteltakoon vain lautamiestä, varamiestä, apumiestä tai esimiestä muunloppuisena! Sanaston sukupuolten epätasa-arvoa säilyttävä aines saattaa aikaa myöten vähetä. Silti kielenkäyttäjät valitsevat muutenkin jonkin verran sukupuolen mukaan sanojaan ja sävyjään. Vanhemmat naiset ovat aluekielen säilyttäjinä samanikäisiä miehiä parempia. Nuoremmat miehet taas käyttävät murrettaan enemmän kuin nuoret naiset. Se saattaa olla naisten paremman koulutuksenkin syytä. Miehet käyttävät naisiin verrattuna keskimäärin suorasukaisempaa, karkeampaa kieltä. Kiroilemistakin pidetään lähes maskuliinisena. Nykyisin kyllä nuoret naiset eivät jääne paljonkaan jälkeen nuorten miesten kiroilusta. Tietynlaista kielellä koukerointia pidetään feminiinisenä. Onpa sanojakin, jotka näyttävät sopivan paremmin naisten kuin miesten suuhun. Esimerkiksi tästä sopivat monet adjektiivit: söpö, herttainen, ihana. Tehtävä: Mitä muita eroja olet huomannut miesten ja naisten puheita kuunnel- lessasi? Keskustelkaa yleisesti asiasta. Esinainen SUOMI JA MUUT KIELET 165
■ KIELTEN AVARUUS ■ KIELIKUNTIA, KIELIPERHEITÄ, KIELIÄ Aivan samoin kuin voidaan puhua verisukulaisuudesta, voidaan puhua myös kielisukulaisuudesta. Tämä asia selvisi varmaan myös suomalais-ugrilaisia kieliä tarkastellessamme. Kielet ovat siis jäseniä erilaisissa kieliperheissä, ja nämä taas puolestaan muodostavat kielikuntia. Kielet ovat sukulaisia sanastollisin, äänteellisin ja kieliopillisin perustein. Kielikunta- ryhmittely perustuu ajatukseen, että kukin kielikunta on kehittynyt yhteisestä protokielestä eli kantakielestä. Kantakieli on jonkinlainen kielten esiäiti ja nykyisin puhuttavat kielet tämän tyttäriä, tytärkie- liä. Maailmassa puhuttuja kieliä on noin 3500. Murteet eivät kuulu tähän lukuun. Eniten puhutaan tietenkin mandariini- kiinaa (lähes 1000 miljoonaa henkeä). Toisella sijalla on englanti, jonka puhujia on noin 430 miljoonaa. Kielikuntia on kaikkiaan nelisenkymmentä, mutta kaikki kielet eivät kuulu edes kielikuntiin, vaan jotkut ovat itsenäisiä, perheettömiä ja vailla kielisukulaisia. INDOE UROOPPALAISET KIELET Oman kielikuntamme eli suomalais-ugri- laisen lisäksi on meidän tunnettava ensimmäisenä eniten meihin vaikuttanut ja vaikuttava kielikunta — indoeurooppalaiset kielet. Alueellisesti indoeurooppalainen kielikunta kattaa laajimman osan maailmaa. Eurooppa kuuluu lähes kokonaan sen piiriin, lukuun ottamatta baskin, suomen, viron, unkarin, turkin ja joidenkin Neuvostoliiton Euroopan puolella puhuttavien pienten kielten alueita. Lisäksi indoeurooppalaisia kieliä puhutaan sekä Pohjois- että Etelä-Amerikassa, Australiassa, Aasiassa ja Afrikassa. Antiikin kreikka ja latina ovat myös indoeurooppalaista alkuperää, mutta niitä äidinkielenään puhuvia ei enää ole. Latinaa tosin käytetään Pyhän istuimen (Vatikaanivaltion) virkakielenä Roomassa, mutta sielläkin on puhujien äidinkieli usein italia. Tehtävä: Etsi indoeurooppalaisten kielten alueet kartasta seuraavan esittelyn jälkeen. Romaaniset kielet Romaaniset kielet ovat latinan tyttäriä. Niitä puhutaan entisillä Rooman valtakunnan alueilla, mutta löytöretkien ja siirtomaavallan jäljiltä muuallakin. Italia, ranska, espanja, portugali (ja Brasilian portugeesi) ja romania ovat valtakieliä. Alakielinä puhutaan myös kataloniaa (Espanjan koillismaakunnassa), provensaalia (Kaakkois-Ranskassa), retoromaania (parissa Sveitsin kantonissa), sardia (Italian Sardiniassa) ja moldaviaa (Neuvostoliiton puolella lähellä Romanian rajaa). Germaaniset kielet Germaaniset kielet jaetaan läntisiin ja pohjoisiin eli skandinaavisiin. Länsiger- maanisia kieliä ovat englanti, saksa, jiddi (juutalaisten saksanheprea), hollanti, flaami (etelähollanti, Belgian toinen virallinen kieli) ja afrikaans, jota puhuvat lähinnä hollantilaisten siirtolaisten jälkeläiset Etelä-Afrikassa. Vähemmistökieliä ovat paitsi jiddi myös friisi (eniten Friisein saarilla Pohjanmeren rannikolla) ja lu- xemburg tietysti Luxemburgin valtiossa. Skandinaavisia kieliä ovat ruotsi (Suomen vähemmistökieli on tämän murre), norja, tanska, islanti ja Tanskalle kuuluvien Färsaarten asukkaiden käyttämä faä- ri, joka on alun perin länsinorjaa. Myös Hebrideillä on puhuttu vielä 1700-luvul- la norjaa. 166 SUOMI JA MUUT KIELET
Kelttiläiset kielet Balttilaiset kielet Keltit lienevät ensimmäisiä, jotka indoeurooppalaisista levittäytyivät Eurooppaan. Ennen germaaneja ja roomalaisia heidän asuinalueensa käsitti suuren osan Keski- Eurooppaa ja Pyreneiden niemimaata. Keltit joutuivat kuitenkin väistymään Euroopan äärille, missä kelttiläisten kielten asema oli jäädä valtakielten varjoon. Irlannin gaeliä eli iiriä on elvytetty uuteen käyttöön lähinnä Irlannin tasavallassa ja Skotlannin gaeliä eli skottia taas käytetään Skotlannissa. Walesissa puhutaan kymriä (vvalesia) ja Bretagnen niemimaalla Länsi-Ranskassa on väestön äidinkieli usein bretoni. Slaavilaiset kielet Itäslaavilaisia kieliä ovat venäjä, ukraina ja valkovenäjän kieli. Länsislaavilaisia ovat puola, tsekki ja Tshekkoslovakian toinen virallinen kieli slovakki. Sorbin puhujat ovat pieni kielivähemmistö Puolassa ja itäisen Saksan alueen eteläosissa. Eteläslaavilaisia kieliä ovat bulgaria, serbokroatia (serbiaa kirjoitetaan kyrillisin eli venäläisin aakkosin ja kroatiaa latinalaisin) Jugoslaviassa, sloveeni Jugoslavian pohjoisosassa ja makedonia saman valtion eteläisessä maakunnassa. Balttien kieli on hyvin konservatiivista ja muistuttaa sanastoltaan sanskritia, muinaista indoeurooppalaista alkukieltä. Baltit ovat olleet kauan itämerensuomalaisten naapureina ja vaikuttaneet myös meidän kieleemme lähinnä sananlainaa- jina. Balttikieliä ovat latvia ja liettua sekä 1700-luvulla kadonnut preussi. Indoiranilaiset kielet Indoiranilaiset kielet ovat eurooppalaisten kielten sukulaisia. Iranilaisia kieliä ovat mm. persia (farsi), kurdi ja osseetti. Intialaista haaraa edustavat hindi, urdu, bengali, punjabi, bihari, kasmirin kieli ja nepali. Uskomattomalta vaikuttaa se tosiseikka, että islanti ja nepali ovat toisilleen kaukaisia sukulaiskieliä. Muut indoeurooppalaiset kielet Latina luetaan itaalisiin ja kreikka hellee- nisiin kieliin. Vuoteen 1818 mennessä laskettiin indoeurooppalaisiin kieliin kuuluvaksi 50 erillistä kieltä. Kuitenkin vasta vuonna 1854 oltiin varmoja albanian ja 1875 armenian kuulumisesta tähän kielikuntaan. Varsinaisia lähisukulaisia ei näille kielille ole löytynyt. SUOMI JA MUUT KIELET 167
Indoeurooppalaisten alkuperä ja kielten vertailu Yhteisen indoeurooppalaisen sanaston perusteella voidaan olettaa, että alun perin indoeurooppalaiset kansat asuivat melko pohjoisilla alueilla, jotka eivät olleet lähellä vesiä, mutta keskellä suuria metsiä. Kotieläimistä indoeurooppalaiset tunsivat lampaan, koiran, lehmän ja hevosen ja villieläimistä ainakin karhun ja suden. Metalleista he tunsivat todennäköisesti vain kuparin. Indoeurooppalainen kulttuuri kehittyi jossakin Itä-Euroopassa noin 5000 vuotta sitten. Noin 2500 vuotta ennen ajanlaskumme alkua indoeurooppalaiset heimot jättivät kotiseutunsa ja lähtivät hevosineen eri suuntiin kaukaisimpina päämäärinä Brittein saaret ja Intia, Skandinavia ja Kreikan saaristo. Nykyisin indoeurooppalaisia kieliä puhuu yli 2000 miljoonaa ihmistä. Indoeurooppalaisten sanojen keskinäinen vertailu osoittaa, kuinka lähellä ek- soottisetkin Euroopan kielet ovat paremmin tuntemiamme. Seuraavassa 22 kielen vertailussa ovat sukulaiset samassa taulukossa: kuukausi äiti uusi kolme englanti month mother new three kymri mis mam newydd tri gaeli mi mdthair nua tri ranska mois mere nouveau trois espanja mes madre nuevo tres portugali mes mäe novo tres italia mese madre nuovo tre latina mensis mater novus tres saksa Monat Mutter neu drei hollanti maand moeder nieuw drie islanti mänuÖur mööir nyr örir ruotsi mänad moder ny tre puola miesiqc matka nowy trzy tsekki mhic matka novy tri romania luna mama nou trei albania muaj nene iri tr e,tri kreikka men meter neos treis venäjä mesjats mat’ novy tri liettua menuo motina naujas trys armenia amis mayr nor yerek persia mäh mädar nau se sanskrit mäs matar nava trayas Samat sanat Euroopassa puhuttavilla ei- indoeuroopalaisilla kielillä: baski hilabethe ama unkari hönap anya viro kuu emä turkki ay anne berri uj uus yeni hirur härom kolm iig Tehtävä: Keskustelkaa siitä, voisiko eurooppalaisten kielten opiskelua helpottaa rinnastuksilla. Sotkisivatko lähisukukielet toisiaan opiskeltaessa? MUITA KIELIKUNTIA Vaikka indoeurooppalaisia kieliä puhutaan nykymaailmassa eniten, on suuri joukko toki muitakin kielikuntia. Kussakin kielikunnassa on vielä lukuisa joukko eri kieliä, joiden puhujia on muutamista kymmenistä muutamiin miljooniin, jopa kymmeniin miljooniin. Baskin kieli Aivan omana kielikuntanaan tai kielikuntien ulkopuolisena kielenä pidetään Espanjan ja Ranskan rajan länsipäässä molemmin puolin rajaa Biskajanlahden pohjukassa asuvien baskien kieltä. Kielen omakielinen nimi on euskara. Sitä puhuu vajaa miljoona henkeä, joista enemmistö asuu Espanjan puolella, vähemmistö Ranskan puolella. Altailaiset kielet Altailaisia kieliä puhuu noin 90 miljoonaa ihmistä alueella, joka ulottuu Turkista Neuvostoliiton Keski-Aasian kautta Mongoliaan, Kiinaan ja Tyynelle valtamerelle asti. Kieli jakautuu kolmeen päähaaraan: turkkilaiskieliin, tunguusikieliin ja mongolikieliin. Myös korean kieltä pidetään eräänlaisena ulkojäsenenä altailaisessa kielikunnassa. 168 SUOMI JA MUUT KIELET
Kaukasialaiset kielet Kaukasialaisia kieliä puhutaan suhteellisen pienellä alueella Kaukasusvuoriston molemmilla puolilla Mustanmeren ja Kaspianmeren välillä. Gruusia on näistä kielistä laajimmin puhuttu. Kaikkiaan kaukasialaisia kieliä puhuu runsas 5-mil- joonainen kansanryhmä. Dravidakielet Dravidakieliä puhutaan pääasiassa Etelä- Intiassa, Sri Lankassa ja Pakistanissa. Näiden parinkymmenen kielen puhujia on kaikkiaan noin 135 miljoonaa, mutta suurin osa eli noin 130 miljoonaa näistä puhuu jotakin neljästä suurimmasta kielestä, esimerkiksi telugua tai tamilia. Mundakielet Mundakieliä puhuu noin prosentti Intian väestöstä eli noin 5 miljoonaa. Sen käytön alueita ovat Pohjois-ja Keski-Intia. Santali on näistä puhujamäärältään suurin (3 miljoonaa). Mundakieliä on puhuttu paljon laajemmilla alueilla kuin nykyään, ja ne ovat vaikuttaneet voimakkaasti maahan myöhemmin tulleisiin in- doarjalaisiin kieliin. Sinotiibettiläiset kielet Ehdottomasti suurin sinotiibettiläisistä kielistä on kiina, jonka puhujia on noin 900 miljoonaa. Muita tämän ryhmän kieliä, kuten hurmaa, tiibettiä, laon ja thain kieltä puhuu noin 120 miljoonaa kaakkoisaasialaista Intiassa, Kiinassa, Nepalissa, Burmassa jne. Japanin kieli Maailman kymmenen puhutuimman kielen joukkoon kuuluva japani ei ole todistettavasti sukua millekään muulle kielelle maailmassa. Usein kiinaa on pidetty sen sukulaisena, mutta se ei muistuta rakenteeltaan tai muutenkaan kiinaa vaikka on saanutkin kirjainmerkkiensä perustan kiinasta. Puhujia on yli 100 miljoonaa. Monet japanilaiset sanat ovat tulleet tutuksi myös suomessa. Esimerkiksi kimono, sakura, geisha, karate, samurai, harakin ja kamikaze. Mon-khmer-kielet Varsinaiset vanhat kaakkoisaasialaiset kielet ovat khmer ja mon sekä kuusi pienempää kieltä. Khmeriä puhutaan Kam- putseassa ja monin kieltä pääasiassa Burmassa. Yhteensä kielten käyttäjiä on noin 8 miljoonaa. Austronesialaiset kielet Austronesialaisia eli malaijilais-polynesia- laisia kieliä puhutaan hyvin laajalla alueella Madagaskarilta Afrikan rannikolta Indonesian ja Filippiinien saaristojen kautta läpi Tyynen valtameren saarien. Puhujia on kaikkiaan lähes 200 miljoonaa. Kielet jakautuvat neljään kieli- perheeseen: indonesialaiseen, mikrone- sialaiseen, melanesialaiseen ja polynesialaiseen. Kieliperheisiin kuuluvia yksittäisiä kieliä ovat esimerkiksi indonesia, ma- laiji, jaava, sunda, bali, nauru, fidzi, maori, samoa, tahiti ja havaijin kieli. Papualaiskielet Papualaiskieliä puhutaan pääasiassa Uudessa-Guineassa ja joillakin Kaakkois- Aasian saarilla. Vaikka kieliä on enemmän kuin 500, on puhujia yhteensä vain noin pari miljoonaa. Australialaiskielet Australiassa puhutaan tietysti etupäässä englantia, mutta alkuperäisväestö, jota on SUOMI JA MUUT KIELET 169
enää vain noin 50 000 henkeä puhuu useaa sataa omaa kieltä. Joitakin näiden kielten sanoista tunnetaan myös englannin välittäminä suomessa, esimerkiksi bumerangi, kenguru, dingo ja koala. Paleoaasialaiset kielet Noin 20 000 puhujan kielten ryhmää Koillis-ja Itä-Siperiassa kutsutaan paleo- aasialaiseksi kieliryhmäksi. Näiden kielten keskinäinen sukulaisuus on hyvin väljää, lähes olematonta. Ryhmään kuuluvat tsuktsi, jukagiiri, korjakki, jeniseinostjak- ki, eskimo, aleutti ja Japanin Hokkaidon saarella puhuttava pieni ainun kieli. Tämän sekalaisen ryhmän jäsenten alkuperää ei ole vieläkään kiistatta ratkaistu. Nigerialais-kongolaiset kielet Nigerialais-kongolaisista kielistä on käytetty myös nimitystä negroafrikkalaiset kielet, sudanilaiset kielet tai bantukielet. Näiden kielten puhujien alue alkaa Senegalista läntisimmästä Afrikasta ja jatkuu Keski-Afrikkaan ja edelleen Etelä-Afrik- kaan. Puhujia on alun 300 miljoonaa, mutta kieliäkin on satoja. Länsisudanilai- seen kieliperheeseen kuuluu sellaisia kieliä kuin mende, malinke, furani, gurma, bariba ja joruba. Suuria bantukieliä on noin 50, joista ykköseksi noussee varmasti swahili yleisafrikkalaisena sivistyskielenä. Muita bantukieliä ovat kongo, ruanda, ki- kuju, kamba, luba ja lingala. Seemiläis-haamilaiset kielet Seemiläisiä kieliä ovat mm. arabia, Maltan saarella puhuttava malta, heprea, syyria, aramea ja amhara. Berberikieliä puhutaan pääasiallisesti Marokossa ja Algeriassa, kusitilaisia kieliä Etiopiassa ja Soma- liassa. Egyptin vanha kieli on kopti ja kielikunnan tsadilaisen haaran pääkieli hau- sa. Kielikunnan puhujamäärä on vähän alle 200 miljoonaa. Suursudanilaiset kielet Suursudanilaisia eli sudanilais-guinealai- sia kieliä puhutaan Sudanissa, Ugandassa, Keniassa ja Tsadissa sekä jonkin verran Tansaniassa, Zairessa ja Keski-Afri- kan tasavallassa. Puhujien määrä on noin 30 miljoonaa, kieliryhmiä on 16 ja kieliä yhteensä noin 500. Khoisankielet Neljä Etelä-Afrikan bantukielten ulkopuolista kieltä muodostaa oman kieliper- heensä. Näistä khoisankielistä kaksi tärkeintä ovat bushmannien ja hottentottien kielet. Sana khoi on hottentottien itsestään käyttämä ja san bushmanneista käyttämä nimitys. Kumpaakin kieltä puhuu noin 200 000 pensastolaista. Erikoisuutena kielissä on nk. naksahdusäänteistö. Pohjoisamerikkalaiset intiaanikielet Amerikan intiaanien uskotaan tulleen Pohjois-Amerikkaan Aasiasta noin 25 000 vuotta sitten Beringinsalmen kautta. Nykyisin näitä läntisen pallonpuoliskon intiaaneja on noin 20 miljoonaa. Pohjois- Amerikan intiaanikielet jakautuvat noin 20 kieliperheeseen, joista osaan kuuluu enää vain yksi jäsenkieli. Kaikkiaan kieliä on yli 80. Monilla näistä on intiaaniseik- kailuista tuttu nimi, joka jo panee mielikuvituksen liikkeelle. Sellaisia ovat cree, cheyenne, arapaho, navaho, apassi, che- rokee ja sioux. Eteläamerikkalaiset intiaanikielet Keski- ja Etelä-Amerikka muodostavat kielellisesti Pohjois-Amerikkaa yhtenäi- semmän alueen, sillä kieliperheitä on siellä vain noin kolme ja erillisiä kieliä parisenkymmentä. Tietysti virallisia kieliä on siellä vain kaksi, nimittäin espanja ja por- 170 SUOMI JA MUUT KIELET
tugeesi (Brasiliassa), mutta mantereen alkuperäiset asukkaat eli intiaanit ovat osittain säilyttäneet kielensä vuoristoissa ja sademetsissä. Kuuluisimpia näistä on varmaan inkavaltion virallinen kieli ketsua. Sekakielet Pidginenglanti ja kreoliranska ovat varmaan kuuluimpia itäaasialaisten ja toisaalta länsi-intialaisten satamakaupunkien sekakielistä. Sanastot ovat saaneet tuntuvan mutta murteeksi muuttuneen lisän entisten siirtomaaisäntiensä kielistä. Myös espanja, hollanti ja portugali ovat jättäneet jälkensä sekakieliin. Saksanhep- rea eli jiddi on tärkeä juutalaisten yhdysside vielä nykyaikana monilla puolilla maailmaa. Onpa sillä kirjoitettu paljon tunnettua kirjallisuuttakin. Muita seka- kieliä ovat papiemento, taki-taki, sara- macca, krio, kituba, fanakalo ja poliisimo- tu. Keinotekoiset kielet Nykymaailman kielten joukossa on vain noin 20 sellaista, joiden puhujia on yli 30 miljoonaa. Näistä ovat melko yhtenäisellä alueella käytössä kiina, venäjä, hindi, ur- du, espanja, saksa, japani, bengali ja in- donesia. Varsinaisia maailmankieliä on vain ranska ja etenkin englanti, josta voidaan käyttää jopa nimeä lingua franca, yleiskieli. Kuitenkin on kautta aikojen ihmisten mielessä kangastellut ajatus todellisen maailmanlaajuisen yhteisen apukielen synnyttämisestä, sillä englannin ongelmana ovat olleet paitsi poliittiset arvovaltakysymykset myös englannin historiallinen ortografia eli tapa kirjoittaa ja lausua kieltä eri tavoin. Lisäksi englantia vaivaa suunnaton ja merkitysopillisesti epävakaa sanastoja valtavan runsas fraasisto. Yrityksiä keinotekoisen maailmankielen tekemiseksi on ollut useita. Badenilai- nen pappi Schleyer rakensi kielen, joka sai nimen volapiik (maailmankieli). Varsovalainen silmälääkäri Zamenhof kehitti puolestaan vuonna 1887 esperanto-nimi- sen apukielen, jonka sanavartalot hän ”lainasi” elävistä indoeurooppalaisista kielistä. Muita keinotekoisia kieliä ovat ido, lati- no sine flexione ja novial. Näiden kaikkien käytännöllinen hyöty on ollut melko vähäinen paitsi esperanton, jonka käyttäjien määrä liikkuu miljoonan tienoilla. SUOMI JA MUUT KIELET 171
172 SUOMI JA MUUT KIELET
SUOMI JA MUUT KIELET 173 Kielikunnat ja-haarat Altailaiset kielet 29 polynesialaiset kielet 16 turkkilaiset kielet 30 melanesialaiset kielet Indoeurooppalaiset kielet 17 mongolikielet 1 intialaiset kielet 18 tunguusikielet 31 Papuakielet 2 iranilaiset kielet 19 korea 3 armenia 32 Burusaski 4 kreikka Paleoaasialaiset kielet 5 albania 20 tsuktsi, korjakki 33 Kaukasialaiset kielet 6 slaavilaiset kielet 21 ketin kieli, giljakki, ainu 7 balttilaiset kielet 34 Baski 8 germaaniset kielet 22 Japanin kieli 9 romaaniset kielet Negroafrikkalaiset kielet 19 kelttiläiset kielet Sinotiibetiläiset kielet 35 bantukielet 23 kiina, siam eli thai 36 sudanilais-guinealaiset kielet Seemiläis-haamilaiset kielet 24 tiibetiläis-burmalaiset kielet 37 busmannikielet 11 seemiläiset kielet 38 hottentottikielet 12 berberikielet Austroaasialaiset kielet 13 kuusilaiskielet 25 mon-khmer-kielet 39 Eskimo ja aleutti 26 mundakielet Uralilaiset kielet 40 Intiaanikielet 13 suomalais-ugrilaiset kielet 27 Dravidakielet 15 samojedikielet 41 Australian alkuasukaskielet Austronesialaiset kielet 28 indonesialaiset eli malaijilaiset kielet Lähde: Aulis J. Joki, Maailman kielet
174 SUOMI JA MUUT KIELET
SUOMI JA MUUT KIELET 175 Viralliset kielet 19 kreikka; turkki 37 turkki 20 saksa 38 mongoli 1 suomi; ruotsi 21 hollanti 39 korea 2 unkari 22 flaami; ranska 40 arabia 3 ruotsi 23 saksa; ranska; italia; retoromaani 41 heprea; arabia 4 norja 24 romania 42 amhara 5 tanska 25 italia 43 persia 6 islanti 26 ranska 44 persia; pasto 7 faäri 27 madagassi; ranska 45 nepali 8 englanti (Irlannissa myös iiri) 28 espanja 46 sinhaleesi 9 englanti; ranska 29 espanja (Panaman kanavan 47 kiina 10 hindi (paikallisesti lisäksi 13 osavaltio- alueella myös englanti) 48 siam kieltä); englanti vuoteen 1965 30 portugali 49 laos; vietnam 11 urdu; englanti vuoteen 1981 31 venäjä; lisäksi paikalliskieliä 50 vietnam 12 bengali; englanti vuoteen 1981 eri neuvostotasavalloissa ja 51 burma 13 malaiji; englanti autonomisilla alueilla 52 tiibet 14 tagalong; englanti; espanja 32 puola 53 khmer 15 afrikaans; englanti 33 tsekki; slovakki 54 japani 16 arabia; englanti 34 serbokroatia; sloveeni; makedonia 55 indonesia 17 englanti; italia 35 bulgaria 18 kreikka 36 albania Lähde: Aulis J. Joki, Maailmankielet
:L K :i. r ;i o i 11 a j a n / 1 ä h e tt ä :\ ä n n i m i kdtuosoite p s t i n u m e r o j et p o s t. i t :i. m i p a :i. k k a puhelinnumero RSCO R4C0 RSCO RSCO A siä k i r :.i an niini CRAPORTTI, REFERAATTIf TILAUS jne.) R3C4 4 Päi väys Vas taaiio tta .1 an R6C4 ti i m i - katuosoite p ci s t i n u iti e r o j a p o s t i t. o i iti i p a i k k a R1 OCO 12 CO R1 4C0 V i :l te (. K i r ,;i eenne 2.1. , Puhe 1 i n k e sk us te 1 umme 1.3. T a r .j o u k s e n n e 4.4.) R1ÖC0 6 Pääotsikko R20C0 •7 Te k st i C2 T e k s t. i a J. k a a rivi 11 ä 2 2 . Sivuotsikot P ä ä o t s :i. k k o k e r t o o k i r,] o :i. t e 1 m a n ( k i r j e e n , a s :i. a k i v- j & n) p ä ä a s i a n . 3 i v u o t s i. k k o k e r t o o k a p p a 1 e e n t <•:< i j a k s o n p ä ä a s i a r\. CO 9 L. o p p li t e r v e h d y ( Y s t ä v ä 11 i s e s t i . T erve i s i. n , K u n n i o i t tava s t. i > C2 0 Ali e!-:; i v% j o i tus C2 ci iti a k ä t i n e n a 11 e k i r :\ o i t u s - n i me nselvenn y s titteli 176
Käytännön kieli on tarkoitettu ensisijaisesti kaupan ja hallinnon peruslinjan yleisjakson suomen kielen ja viestinnän oppikirjaksi, mutta soveltuu myös muihin keskiasteen oppilaitoksiin, kurssiopetukseen ja itseopiskeluun. Kirja koostuu kolmesta jaksosta (puheviestintä, kirjoittaminen sekä kielitieto ja kielentuntemus). Tavoitteena on, että lukijalle muodostuu jokaisesta jaksosta kokonaiskuvajo- ta hän täydentää yksityistiedoilla. Kokonaishahmotusta tukevat en- nakkojäsennykset, selkeät toimintaohjeet ja kokoavat tehtävät. Käytännön kieli sopii työvälineeksi kaikille, jotka haluavat kehittää viestintätaitoaan. K88.2 ISBN 951-26-3281-0 Päällys: Liisa Holm 789512 632817