/
Теги: oružje vojni poslovi mitraljezi
Год: 1982
Текст
SAVEZNI SEKRETARIJAT ZA NARODNU ODBRANU UOMJ-27 VOJNA TAJNA 1 n t e г n о MITRALJEZ 7,62 mm PKT —drugo izdanje— VOJNOIZDAVACKI zavod Beograd, 1982.
Redakcij a PRAVILA I UDZBENICI KNJIGA CETIRISTOTINE CETRNAEST Stampa: Vojna stamparija — Beograd, Generala Zdanova 40 b
SAVEZNI SEKRETARIJAT ZA NARODNU ODBRANU UPRAVA OKLOPNIH I MEHANIZOVANIH JEDINICA In. br. 691-1 Dana 25. 06. 1982. godine Na osnovu tadke 110. Uputstva za izradu i kori§- denje vojnostrucne literature, izdanje Saveznog se- kretarijata za narodnu odbranu. IV uprava, int. br. 05/449-1 od 14. 04. 1977. godine, propisujem pravilo: MITRALJEZ 7,62 mm PKT —drugo izdanje— koje stupa na snagu odmah. NACELNIK general-major Stanko Mihalit, s. r.
UDK 623.442.47 MITRALJEZ 7,62 mm PKT MITRALJEZ 7,62 mm PKT I Savezni sekretarijat za narodnu odbranu, [Uprava oklopnih i mehanizovanib jedinica]. — 2. 2. izdanje. — Beograd : Vojnoizdavadki zavod, 1982 (Beograd : Vojna Stamparija). — 70 str. ; 17 cm. — (Biblioteka Pravila i udibenici ; knj. 414). — 40MJ— 27 ; Vojna tajna. Interno. — Tirai 7000. — 80 d. Knjiga sadrzi odredbe o: nameni i borbenim osobina- ma, opisu, glavnim delovima mitraljcza, rasklapanju i sklapanju mitraljeza, radu delova mitraljeza, zasto- jima i njihovom otklanjanju, diScenju i odrzavanju mitraljeza i pnpremi mitraljeza za gadanje.
SADR2AJ Strana UVOD — — — — — — — — — — — — 7 G1 a v a I OPIS MITRALJEZA 1. Namena i borbene osobine mitraljeza — — — — 9 2. Delovi mitraljeza — — — — — — — — — 10 1) Cev — — — — — — — — — — — io 2) Sandak sa uvodnikom — — — — — — 13 3) Zatvarafc sa nosafcem — — — — — — — 18 4) Delovi za okidanje i kofcenje — — — — — 22 5) Vrataoca — — — — — — — — — — 23 3. Rezervni delovi, alat i pribor — — — — — — 24 4. Sprava za proveru tafcnosti gadanja »THP« — — — 27 5. Municija — — — — — — — — — — — 30 Glava II RASKLAPANJE I SKLAPANJE MITRALJEZA 1. Rasklapanje mitraljeza — — — — — — — — 32 1) Nepotpuno rasklapanje mitraljeza — — — — 33 2) Potpuno rasklapanje mitraljeza — — — — 39 2. Sklapanje mitraljeza — — — — — — — — 41 1) Sklapanje mitraljeza posle nepotpunog rasklapanja 41 2) Sklapanje mitraljeza posle potpunog rasklapanja 42 3. PodeSavanje regulatora — — — — — — — — 43 4. PodeSavanje Ceonog zazora i vadenje prekinute daure 44 5. Merenje duzine udarne igle — — — — — — 46 5
Strana Glava ill RAD DELOVA MITRALJEZA, ZASTOJI I NJIHOVO OTKLANJANJE 1. Rad delova mitraljeza — — — — — — — — 48 1) Polozaj delova mitraljeza pre punjenja — — 48 2) Rad delova mitraljeza prilikom punjenja — — 49 3) Rad delova mitraljeza prilikom opaljenja metka 51 4) Prekid paljbe i prainjenje mitraljeza — — — 52 2. Zastoji i nadin njihovog otklanjanja — — — — 53 Glava IV ClSCENJE I ODRZAVANJE MITRALJEZA 1. Cuvanje mitraljeza — — — — — — — — — 59 2. Ciscenje i podmazivanje mitraljeza — — — — — 60 1) Sredstva za Ciscenje i podmazivanje — — — 60 2) CiScenje i podmazivanje mitraljeza — — — — 61 3. Pregledi mitraljeza — — — — — — — — — 63 1) Dnevni pregled — — — — — — — — — 64 (1) Pregled sklopljenog mitraljeza — — — 64 (2) Pregled rasklopljenog mitraljeza — — — 66 2) Nedeljni pregled — — — — — — — — 67 Glava V PRIPREMA MITRALJEZA ZA GADANJE 1. Priprema mitraljeza •— — — — — — — — 68 2. Priprema municije — — — — — — — — — 69 6
UVOD Pravilo о mitraljezu 7,62 mm PKT sadrzi odred- be о nameni, opisu, rukovanju i odrzavanju mitra- Ijeza, kao i odredbe о njegovoj pripremi za gadanje. Mitraljezom 7,62 mm PKT naoruzan je veci broj borbenih vozila. U tehniCkim pravilima tih vozila obradeni su i oni sklopovi i delovi koji sluze za postavljanje, rukovanje i gadanje iz mitraljeza, kao i postupak prilikom pro ver e tacnosti gadanja mitraljeza, radi Cega je to izostavljeno u ovom pravilu. Pravilo о mitraljezu 7,62 mm PKT namenjeno je za obuku staresina, pitomaca i posada borbenih vozila koja u naoruzanju imaju ovaj mitraljez. Po- znavanje odredaba ovog pravila treba da obezbedi pravilno sprovodenje propisanih radnji u pogledu rukovanja, cuvanja i odrzavanja mitraljeza. 7
G1 a v a I OPIS MITRALJEZA 1. N AMEN A I BORBENE OSOBINE MITRALJEZA 1. — Mitraljez 7,62 mm PKT (si. 1) namenjen je za unistavanje nezaklonjene zive sile i vatrenih sredstava neprijatelja. Mitraljez je ugraden u borbeno vozilo tako da je spregnut sa topom ili mitraljezom veceg kalibra. Za nisanjenje pri gadanju iz mitraljeza koriste se SI. 1. OpSti izgled mitraljeza iste nisanske sprave i uredaji za davanje pravca i nagiba kao i za gadanje topom, odnosno mitraljezom veceg kalibra. 2. — Uspesno dejstvo mitraljeza na pojedinaCne ciljeve je do 600 m, a na grupne i do 800 m. Paljba iz mitraljeza je rafalna i neprekidna. Rafali mogu bit! kratki 3—5, srednji 5—10 i dug! 10—20 me taka. 9
Brzina gadanja je (teoretska) oko 650, a u borbi (prakticna) do 250 metaka u minuti. Pocetna brzina zrna (zavisno od vrste metka) je od 800—865 m/sek, a krajnji domet do 5000 m. Punjenje mitraljeza vrsi se metalnim redenikom od 250 metaka. 2. DELOVI MITRALJEZA 3. — Mitraljez 7,62 mm PKT (si. 2) ima sledece delove: cev, sanduk sa uvodnikom, zatvaraC sa no- saCem, delove za okidanje i kocenje i vrataoca. Pripadaju mu jos i rezervni delovi, alat i pribor, a kod nekih mitraljeza i sprava za proveru tadnosti gadanja. 4. — Cev (si. 3) na prednjem kraju ima navoje za skrivad plamena. Na ove navoje moze se posta- viti i pojaCnik trzanja za manevarsku municiju. Po- zadi navoja smesten je utvrdivac skrivaca plamena. Na srednjem delu cevi postavljena je gasna komora. 10
Ispod gasne komore, na donjoj strani cevi, postoji otvor za prolaz barutnih gasova iz kanala cevi u gasnu komoru. Sa gornje strane zadnjeg dela cevi nalaze se dva kanala za prolaz utvrdivada cevi, a sa donje strane — izrez za prolaz nosaca zatvarada. Na zadnjem preseku cevi nalaze se prstenasti ispust i izrez. Na prstenasti ispust naslanja se dance daure, a u izrez zalazi izvlakaC caura. Vodiste zrna ima 4 polja i 4 zleba. Uvijanje zlebova je s leva nagore i udesno. Duzina izleblje- nog dela cevi je 550 mm, a koraka zleba 240 mm. SI. 3. Cev mitraljeza Ru&ca cevi omoguduje vadenje cevi iz sanduka 1 nosenje mitraljeza ili zagrejane cevi. U obujmici rudice, kod nekih mitraljeza, postavljen je potiski- vaC cevi. Skrivac plamena je navrnut na cev. Na njego- vom prednjem delu nalaze se dva otvora za name- stanje odgovarajuceg alata prilikom odvrtanja ili navrtanja skrivaCa na cev. Na spoljnoj povrSini zad- njeg dela skrivada nalaze se osam izreza za nale- ganje utvrdivaCa. 5. — Gasna komora (si. 3) slu2i za usmeravanje jednog dela barutnih gasova iz kanala cevi na gasni klip i za smestaj regulatora. Na zadnjoj strani ko- more postavljena je cevdica u kojoj leii gasni klip 11
i na koju se naslanja caura gasnog klipa. Sa desne strane komore utvrden je ogranicivac regulatora. U donjem delu komore nalaze se tri kanala: poprecni — za smestaj regulatora, vertikalni — za prolaz barutnih gasova iz cevi (podudara se sa otvorom na cevi) i uzduzni — za prolaz barutnih gasova na gasni klip. 6. — Regulator (si. 3) sluzi za regulisanje koli- cine barutnih gasova koji iz kanala cevi odlaze na gasni klip. Desna strana regulatora je prosirena i na periferiji tog prosirenj a postoje tri izreza, obe- lezena brojevima 1, 2 i 3. Pomocu ovih izrdza i ogra- nicivaca na desnoj strani komore, regulator se po- stavlja u odgovarajuci polozaj. Po sredini regulatora izradena su tri zleba (nejednake dubine) za prolaz barutnih gasova, a levo i desno od njih su kanali za sakupljanje maziva. Na levoj strani regulator ima navoje za^iavrtku i prorez za osigurac navrtke. 7. — Utvrdivac cevi (si. 4) sluzi za utvrdivanje cevi u sanduku u podesavanje zazora izmedu cela zatvaraca i zadnjeg preseka cevi (ceonog zazora). SI. 4. Utvrdivac cevi 12
Postavljen je u popredni kanal na gornjoj strani sanduka. Sastoji se od: tela, zadriada, vijka i osi- gurada vijka. Pomocu vijka se utvrduje zadrzad i podesava ceoni zazor. 2) Sanduk sa uvodnikom 8. — Sanduk povezuje delove mitraljeza, obez- beduje pravilno kretanje zatvaraCa sa nosaSem, zabravljivanje cevi i postavljanje mitraljeza na nosaS (postolje) u borbenom vozilu. Na prednjoj strani sanduka nalaze se dva otvora: gornji — za postav- ljanje cevi i donji — za postavljanje Caure gasnog klipa, a na zadnjoj strani — vertikalni ilebovi u koje se namestaju i utvrduju vrataoca. Sa leve strane sanduka (si. 5) je otvor sa poklopdidem kroz koji se vrsi izbacivanje daura, a sa donje strane su oslonci Poklopac Utvrdivat uvodnika Sanduk oslonac SI. 5. Sanduk mitraljeza — izgled sa leve strane Pokloptic uvodnika Prednji oslonac Otvor га Pokloptic otvora za /zbacivanje 3* 13
sanduka, otvor za istakanje maziva (vode) i kutija delova za okidanje i kocenje. Odozgo na sanduku su: usice za spajanje poklopca i osnove uvodnika, poprecni kanal za postavljanje utvrdivaca cevi i uz- duzni prorez za prolaz metaka i kretanje stuba no- saca zatvaraca. Na zadnjem kraju i po sredini uzduz- nog proreza nalaze se prosirenja za prolaz zatvaraca sa nosacem pri rasklapanju i sklapanju mitraljeza, a na desnoj strani proreza je jos i izbacac caura. Na desnoj strani sanduka (si. 6) su: usice za spajanje klizaca uvodnika i njegovog zastitriika, uzduzni prorez za rucicu zatvaraca i krilce kocnice. U sanduku se nalaze: klizac uvodnika; kosine za pocetno okretanje tela zatvaraca; ispusti za nasla- njanje prosirenja tela zatvaraca pri zabravljivanju 14
cevi; plocice i ojacanja za usmeravanje kretanja zatvaraca i nosaca, kao i lezista za vreteno povratne opruge, kutiju delova za okidanje i kocenje i polugu za otvaranje poklopcica otvora za izbaci van je daura. 9. — Poklopac sanduka (si. 7) zatvara sanduk j uvodnik. Na njemu su postavljeni: zadrzad rede- nika (gornji prsti), pritiskivac i potiskivac metka i Pokloptie uvodnlka'\ redenika SI. 7. Poklopac sanduka utvrdivad. Prednja desna strana poklopca prosirena je i sa prosirenjem osnove uvodnika obrazuje pri- jemnik uvodnika. Sa leve i desne strane poklopca sanduka — na otvore uvodnika, postavljeni su po- klopcici koji sprecavaju ulazak prljavstine u mitra- ljez. Poklopcici se sami zatvaraju pomocu opruga. 15
10. — Uvodnik (si. 8) sluzi za uvodenje u mi- traljez redenika sa mecima. Postavljen je u pred- njem delu sanduka i poklopcu sanduka. Sastoji se od: osnove' uvodnika; klizaca sa potiskivacem rede- nika (donji prsti) i zadrzaca redenika (gornji prsti). SI. 8. Uvodnik redenika: a) Spoljni izgled; b) Presek Osnova uvodnika (si. 9) obezbeduje pravilno vo- denje redenika i usmerava kretanje metka pri nje- govom uvodenju u cev. Pomocu usica sarnirno je spojena za sanduk. Prosirenje na desnoj strani osnove omogucuje postavljanje i lakse vadenje re- denika. Donja strana osnove naleze na utvrdivac cevi, dovodi ga u podeseni polozaj i osigurava od pomeranja ulevo. Klizac sa potiskivacem redenika (si. 10) poti- skuje redenik sa mecima iz kutije redenika u mitra- ijez. Sarnirno je spojen za usice na desnoj strani 16
SI. 9. Osnova uvodnika SI. 10. Klizad uvodnika 17
sanduka. Sastoji se od: klizaCa, vodice, potiskivada redenika sa oprugom, osovine i zastitnika sa opru- gom. Potiskivad redenika postavljen je na klizaC tako da se moze pomerati navise i nanize. Pokre- tanje klizaca vrsi se pomocu kosog rebra na desnoj 1 kosog izreza na levoj strani nosaCa zatvaraCa. Zadrzac redenika sa osovinom i oprugom po- stavljen je u poklopcu sanduka (si. 7). 3) Zatvarac sa nosacem 11. — Zatvarac sa nosacem (si. 11) sluzi za: izvlacenje metka iz redenika i njegovo donosenje u cev, zatvaranje i zabravljivanje cevi, opaljivanje SI. 11. Zatvarafc sa nosadem metka, izvlacenje i izbacivanje caure. Sastoji se od: tela zatvaraca, udaraca sa udarnom iglom, izvla- kaca, nosaca, donosaca metaka, gasnog klipa, Caure gasnog klipa, povratne opruge sa vretenom i ruCice. 12. — Telo zatvaraca (si. 12) smesteno je na nosacu tako da se moze kruzno okretati. Sa Celne 18
strane telo ima kruZno udubljenje u koje naleie dance caure pri zabravljivanju cevi. Na ovom udub- Ijenju postoje dva otvora: srednji — za prolaz udar- ne igle i krajnji — za smestaj izvlakada. Na spoljnim stranama prednjeg dela tela nalaze se dva proSirenja (jedno vece, a drugo manje), koja se pri zabravlji- vanju cevi naslanjaju na ispuste u sanduku. Na SI. 12. Telo zatvaraia: a) Sklopljeno; b) Rasklopljeno vedem pro&renju je kosi ispust pomodu koga se spaja telo zatvarada sa nosadem i vr§i okretanje tela prilikom zabravljivanja i odbravljivanja cevi. Na gornjoj strani telo ima kosi ispust koji sluii kao potiskivad metaka, a na desnoj strani ileb po kome klizi izbacaS daura. Unutar u telu zatvaraia nalazi se kanal za smestaj udaraCa. U zadebljanom delu tela nalaze se dva popredna otvora: vedi — za oso- vinu izvlakada, a manji.— za osigurad osovine. 19
Udaraca ima udarnu iglu i ispust za poveziva- nje sa stubom nosaCa. Izvlakac izvlaci Cauru (metak) iz cevi, drzi Cauru na delu tela zatvaraca i izbacuje je iz sanduka uz pomoc izbacada. Sastoji se od: izvlakaca, opruge, osovine i osiguraCa osovine. 13. — Nosac zatvaraca (si. 13) objedinjuje de- love zatvaraca i pokrece telo zatvaraca i klizac uvodnika. Na nosacu se nalaze: odozgo — stub, figu- rativni kanal po kome klizi kosi ispust tela zatva- гаёа, i kosi izrez za prolaz caure prilikom njenog izbacivanja iz sanduka; odozdo — zub za zapinjanje; zdesna — koso rebro za pokretanje klizaSa i zleb za rucicu zatvaraca; sleva — kosi izrez po kome klizi SI.' 13 Nosad zatvarada: a) Sklopljen; b) Rasklopljen 20
vodica klizaca; spreda — leziste za spajanje gasnog klipa, i unutar — kanal za povratnu oprugu. Stub nosaca ima otvor za smestaj tela zatvara. U ovom otvoru je prstenasti izrez u koji naleie ispust za spajanje udaraca, a na desnoj gornjoj strani je zleb za prolaz ispusta za spajanje udarada prili- kom rasklapanja i sklapanja zatvarada. 14. — Donosac metaka (si. 13) izvladi metke iz redenika i donosi ih u uzduzni prorez osnove uvod- nika i sanduka. Postavljen je na gornjoj strani stuba nosaca. 15. — Gasni klip (si. 13) prenosi dejstvo ba- rutnih gasova iz gasne komore na nosad zatvarada i potiskujc nosac unazad posle opaljenja metka. Spo- jen je za prednji deo nosaca, tako da se moze ogra- niceno preklapati, radi lakseg vadenj a iz sanduka i postavljanja u sanduk zatvarada sa nosadem pri- likom rasklapanja i sklapanja mitraljeza. Сайта gasnog klipa (si. 11) Stiti klip od meha- nickih povreda i spredava rasipanje barutnih gasova. Postavljena je na prednjoj strani sanduka, tako da se prednjim krajem naslanja na cevcicu gasne ko- more. Na gornjoj strani caure postavljen je njen utvrdivac. 16. — Povratna opruga (si. 11) vrada u prednji polozaj telo zatvarada i nosad. Navudena je na vre- teno koje se moze preklapati. Na vretenu se nalazi oslonac, koji je produzen navise radi lakseg potiski- vanja opruge prilikom rasklapanja i sklapanja mi- traljeza. 17. — Rucica zatvarada (si. 14) sluzi za dovo- denje zatvarada u zadnji polozaj. Postavljena je sa desne strane sanduka. Kada je rucica u prednjem polozaju, zub utvrdivaca zakaci za ojacanje na san- duku i ne doz vol java da se rudica pomera. 4 21
SI. 14. Rucica zatvarada: a) Rasklopljena; b) Sklopljena 4) Delovi za okidanje i kocenje 18. — Delovi za okidanje i kocenje sluze da zadrze zatvarac sa nosacem u zadnjem polozaj u, da ga oslobode iz tog polozaja i omoguce kocenje mi- traljeza. Smesteni su u kutiji delova za okidanje i kocenje i na vrataocima. 19. — U kutiji delova za okidanje i kodenje nalaze se: zapinjаса, opruga i osovina zapinjace, potiskivac zapinj ace, pokretac potiskivada i kocnica sa osiguracem i oprugom. Na vrataocima su: okidad, poluga okidaca, kodnica okidaca i elektromagnet. Krilce kodnice je na desnoj strani sanduka i ima dva polozaja — prednji obelezen sa »ОГОНЬ« i zadnji obelezen sa »ПР«. Kada se krilce kodnice prebaci u prednji polozaj mitraljez je otkoden, a kada se prebaci u zadnji polozaj onda je ukoden. 22
5) Vrataoca 20. — Vrataoca (si. 15) zatvaraju sanduk sa zadnje strane i omoguduju smestaj okidada, poluge i kodnice okidada i elektromagneta. Sa desne strane vrataoca postavljen je utvrdivac, a sa zadnje strane elektriCni provodnik za elektromagnet. Na provod- niku je utikac za prikljucivanje elektromagneta na izvor elektridne energije. Poklopac elektromagneta, koji je postavljen sa desne strane vrataoca, skida se samo u radionici i njegovi vijci moraju biti osigu- rani od samoodvijanja. SI. 15. Vrataoca 23
3. REZEVRNI DELOVI, ALAT I PRIBOR 21. — Od rezervnih delova mitraljez ima: uda- rad, osigurac navrtke regulatora, izvlakad, osovinu izvlakaca, oprugu izvlakada i osigurad osovine. Ovi delovi se duvaju u torbici pribora (si. 16). SI. 16. Torbica za pribor 22. — Pomocu alata (si. 17) vrsi se rasklapanje i sklapanje mitraljeza. U alat spadaju: rudica sa poklopcem, izbijad i specijalna odvrtka. Rucica omo- gucuje laksi rad pomocu izbijaca i odvrtke, a ujedno sluzi i za duvanje alata. Izbijad sluzi za vadenje osiguraca osovine i oso- vine izvlakaca i osigurada vijka na utvrdivadu cevi, kao i za odvftanje (navrtanje) skrivada plamena, a specijalna odvrtka — za odvrtanje (navrtanje) vijka utvrdivaca cevi, navrtke regulatora i produznika sipke, kao i za merenje duzine izvladenja udarne igle na celu tela zatvarada. 24
Poklopac RuCica SI. 17. Alat mitraljeza 23. — Pribor (si. 18) omogucava odrzavanje mitraljeza i cuvanje rezervnih delova, alata i pri- bora. U njega spadaju: torbica, kantica za podmaz, trodelna sipka, izvlakac prekinutih caura, Cetkica za podmazivanje cevi, nastavak trodelne sipke, re- denici i kutije redenika. 25 SI. 18. Pribor mitraljeza
Redenik (si. 19) je metalni i puni se sa 250 me- taka. Clanci redenika spojeni su spiralnim opruga- ma. Na pocetku redenika nalazi se dodatak za lak§e i pravilno uvodenje redenika u mitraljez. SI. 19. Redenik КЗ Kutija redenika (si. 20) sluzi za smestaj rede- nika i njegovo nesmetano uvodenje u mitraljez za vreme gadanja. Svaka kutija ima po jedan redenik. U borbenom vozilu se nalazi vise kutija redenika i svaka ima svoje mesto u njemu. Te&na kutije sa napunjenim redenikom je oko 8,5 kg. 26 SI. 20. Kutija redenika
4. SPRAVA ZA PROVERU TACNOSTI GADANJA THP 24. — Sprava za proveru THP (si. 21) sluii za proveravanje tacnosti gadanja mitraljeza prema tabli za proveru i bez upotrebe municije, a moze da se koristi i za nisanjenje prilikom provere mitraljeza prema udaljenoj tacki Ui meti za proveru. Sastoji se od: tela, optidkog sistema i vretena. Uvelicava 5 puta, vidno polje je 7°20', preCnik izlaznog otvora na okularu (pupila) iznosi 2,75 mm, a moc razlaganja 12". Udaljenje oka od okulara prilikom nisanjenja (viziranja) je 13 mm. Dozvoljeno odstupanje optidke od mehanidke ose iznosi 3,6 minuta, a parataks je do 3'. Tezina sprave za proveru zavisi od ргеёшка i duzine vretena i krece se od 0,260 — 1,535 kg. SI. 21. Sprava za proveru tadnosti gadanja THP 27
25. — U telu je smesten optiCki sistem. Sa desne strane tela je poklopCid prizme, a sa leve drzaC barjacica sa utvrdivaCem. Na gornjoj strani je smesten pokretni prsten okulara, dok je sa zadnje strane tela uvrnuto vreteno. Opticki sistem (si. 22) ima: objektiv, prizmu, koncanicu i okular. Kondanica (si. 23) ima podele u stepenima i minutama. Jedan podeljak vredi 5 mi- nuta. Svaki sesti podeljak obelezen je duzom crti- com, a svaki dvanaesti i brojem. Centar krsta kon- Cica oznacava optidku osu sprave i on se, prilikom nisanjenja, dovodi na nisansku tadku. SI. 22. Optidki sistem sprave THP Vreteno ima dva opruzna utvrdivaca za stabil- nije lezanje vretena u kanalu cevi. Na prednji kraj vretena navucen je gumeni prsten koji sprecava udar prilikom namestanja sprave u kanal cevi. Barjacic sluzi kao signal za upozorenje da je sprava postavljena u cev mitraljeza. Za vreme upo- trebe barjacic se prebaci u prednji polozaj i utvrdi. 28
26. — Prilikom osmatranja predmeta pomocu sprave dobija se obrnuta slika po pravcu, tj. leva strana predmeta vidi se kao desna i obratno, dok se po visini polozaj strana predmeta ne menja. 27. — 'Priprema sprave za rad i provera njene ispravnosti vrsi se na sledeci nacin: prebrisu se fla- nelom (vatom, jelenskom kozom) opticki delovi; po- stavi se barjacic u radni polozaj; okretanjem po- kretnog prstena okulara podesi se ostrina vida i ujedno proven da li se prsten ravnomerno i lagano okrece;skine se skrivac plamena sa cevi mitraljeza i do kraja uvuce vreteno u cev, tako* da okulaf bude okrenut navise, a zatim se laganim povlacenjem tela u strane proven da li se vreteno , pomera u cevi; 5* 29
izabere se podesna tacka na udaljenju od tenka vecem od 20 m, nanisani spravom (okretanjem ku- pole i davanjem nagiba), na tu tacku i pomeranjem oka levo-desno i napred-nazad ustanovi da И se centar krsta ne pomera iz nanisanjenog polozaja vise od 3 minuta (oko pola podeljka); proveri se da li je dobro nanisanjeno na izabranu tacku, okrene sprava (bez vaden j a iz cevi) oko uzduzne ose vre- tena za 180° i proveri da И krst koncica ne odstupa iz nanisanjenog polozaja vise od 3,6 minuta. Ako se prilikom provere ustanovi da sprava ne pokazuje sve potrebne uslove za njenu tacnost, treba je predat: u radionicu na podesavanje ili opravku. 28. — Da bi se sprava za proveru zastitila od kvarova potrebno je: opticke delove brisati samo ilanelom, vatom ili jelenskom kozom; metalne de- love, koji nisu lakirani ili niklovani, podmazivati zastitnim uljem, zastitnim podmazom ili tehnickim vazelinom; spravu, kada se ne upotrebljava, drzati u njenoj kutiji; cuvati spravu od udara, ogrebotina ili pada, i ne upotrebljavati silu prilikom namesta- nja vretena u cev ili vadenja iz cevi. 5. MUNICIJA 29. — Za gadanje mitraljezom koristi se bojevi metak, cije zrno moze biti: lako, tesko, pancir- no, pancirno-zapaljivo, specijalno-pancirno-zapaljivo, obelezavajuce i korekturno-zapaliivo. Mitraljez moze da koristi i municiju namenjenu za avionski mitra- Jjez. Ova municija na dancetu daure ima oznaku »III«. 30. — Metak se sastoji od: caure, barutnog pu- njenja, kapisle i zrna. Tezina metka je 21,8 gr a zrna 9,6 gr. Naziv metka, oznake; pocetna brzina i namena zrna dati su u narednoj tabeli. 30
Naziv metka Oznaka Vo Namena Metak sa lakim zmom L 840 Protiv zive sile Metak sa teskim zmom D 785 Protiv zive sile Metak sa pancir- nim zrnom 0-30 — Protiv tehnidkih sredstava Metak sa pancimo- zapaljivim zmom B-32 810 Protiv tehnidkih sredstava i za iza- zivanje pozara Metak sa specijal- nim pancirno-zapa- Ijivim zmom BS-40 — Protiv tehnidkih sredstava i za iza- zivanje pozara Metak sa obeleia- vajucim zmom T 840 Za korekturu i po- kazivanje ciljeva Metak sa korek- turno-zapalj ivim zmom — — Za korekturu, po- kazivanje ciljeva i izazivanje pozara Vrhovi zrna (si. 24) su obojeni, izuzev lakog zrna, radi lakseg razlikovanja jedne vrste metaka od druge. SI. 24. Vrste metaka za mitraljez 31
DOPUNA Prilikom stampanja drugog izdanja Pravila o- maskom nije uneto oznacavanje municije za mitra- Ijez jugoslovenske proizvodnje. Kroz ovu dopunu dat je standard obelezavanja jugoslovenske municije za mitraljez 7,62 mm PKT i to: Red. br. Naziv metka Vrh zrna Pojas ispod vrha Spoj inicijalne kapsle i caure Oznaka — indeks 1 Metak sa univerzal- nim zmom — — erven У 2 Metak sa lakim zmom — — plav Л 3 Metak sa pancirnim zrnom crn — cm П 4 Metak sa pancirno- -obelezavajucim zrnom cm zelen crn no 5 Metak sa pancirno- -zapaljivim zrnom crn erven crn ПЗ 6 Metak sa pancirno- -zapal j ivo-obelezava- jucim zrnom crn Ijubi- dast crn ПЗО 7 Metak sa obelezava- judim zrnom zelen — zelen о 8 Metak vezbovni beo (alumi- nijum) beo в 9 Metak Skolski zrno i Caura su . bu§eni — 10 Metak manevarski plastidno zrno — — Napomen a: Korisnik Pravila ovu dopunu treba da zalepi na vrhu stranice 31 tako da se vidi postojeci tekst i ova dopuna.
Glava II RASKLAPANJE I SKLAPANJE MITRALJEZA 1. RASKLAPANJE MITRALJEZA 31. — Rasklapanje mitraljeza vrsi se radi: ciscenja, pregleda, podmazivanja, obuke, zamene i opravke delova. Treba izbegavati obuku u raskla- panju *i sklapanju na mitraljezu koji je postavljen u borberto vozilo, a ukoliko to nije mogucno, onda obezbediti da se ta obuka izvodi pazljivo kako ne bi doslo do ostecenja ili gubljenja delova. 32. — Pri rasklapanju mitraljeza pridrzavati se sledeceg: — pre rasklapanja proveriti da И je mitraljez prazan i zatvarac u prednjem polozaju; — za rasklapanje koristiti ispravan i za to pred- vjden alat; — rasklapanje vrsiti bez upotrebe sile, udara, i na takyom mestu (stolu prostiracu) na kome se ne mogu izgubiti ni zaprljati delovi mitraljeza; — odvajanje delova vrsiti po redosledu raskla- panja, a skinute delove pazljivo i po redu raskla- panja postavljati na pogodno mesto, i — delove koji su upresovani ili kirnovani ne rasklapati. 32
33. — Rasklapanje mitraljeza moze biti nepot- puno i potpuno. Nepotpuno rasklapanje vrsi se: radi pripreme mitraljeza za gadanje, pri ponavljanju ciscenja posle gadanja, za nedeljne preglede i ciscenje posle obuke ili posle upotrebe mitraljeza koji nije bio izlozen yecoj prljavstini, kao i radi zamene neispravnih delova. Potpuno rasklapanje vrsi se: radi Ci§6enja posle gadanja, pri konzervaciji i dekonzervaciji ili prijemu mitraljeza iz skladista i posle upotrebe mitraljeza koji je bio izlozen vecoj prljavstini. 34. — Pre rasklapanja treba isprazniti mitra- ljez, razdvojiti elektricni provodnik ili skinuti vra- taoca, skinuti mitraljez sa nosaCa, postaviti ga na mesto rasklapanja i pripremiti potreban alat. Ako se mitraljez rasklapa radi zamene nekog dela, onda ga ne treba skidati sa nosaCa. 1) Nepotpuno rasklapanje mitraljeza 35. — Nepotpuno rasklapanje mitraljeza vrsi se na slededi natin: — postavi se mitraljez na horizontalnu podlogu tako da lezi na osloricima sanduka, levom rukom uhvati za zadnji deo sanduka i vrataoca, prstima desne ruke osloni na poklopac, palcem potisne utvr7 divac (si. 25) i poklopac podigne; — levom rukom drzi se mitraljez kao i pri otva- ranju poklopca, prstima desne ruke uhvati oslonac povratne opruge i potiskuje unapred dok zadnji deo vretena ne izade iz svog lezista (si. 26), posle toga se oslonac podigne navise i izvuce iz sanduka, a zatim lagano popusta sve dok se ne izduii povratna opruga, nakon cega se opruga sa vretenom izvuCe iz nosaCa; 33
31. 25. Otvaranje poklopca sanduka SI. 26. Vadenje povratne opruge 34
— desnom rukom povude se rudica zatvarada unazad do kraja i vrati u prednji polozaj (pri tom se mitraljez drzi leVonv rukom кдо i pri otvaranju pokldpca), prstima desne ruke uhvati donosad me- taka 1 povude unazad do kraja, a zatim podize naviSe, povlaci unazad (si. 27) i tako zatvarad sa nosadem izvadi iz sanduka: Telo zatvarata NosaG zatvaraca SI. 27. Vadenje zatvarada sa nosadem — levom rukom se pridrzava nosad zatvarada, (tako da je okrenut navise i sa gasnim klipom una- pred), a desnom okrece telo zatvarada u smeru kre- tanja satne kazaljke sve dotle dok ispust za spajanje udaraca ne dode u zljeb na desnoj strani stuba no- sada (si. 28), a zatim se telo zatvarada povude una- pred i skine sa nosada i iz tela izvadi udarad; — podigne se osnova uvodnika i priljubi uz po- klopac sanduka, a zatim palcem leve ruke (si. 29) povuce utvrdivad cevi ulevo do kraja; 35
SI. 29. Oslobadanje cevi od utvrdivafa 36
— levom rukom pridrzava se sanduk, a desnom potisne unapred rucica cevi (si. 30) i cev izvuce iz sanduka; SI. 30. Vadenje cevi — levom rukom se uhvate vrataoca tako da ье palcem osloni na gornju stranu sanduka, a desnom (pomocu izbijaca) potisne utvrdivac vrataoca (si. 31), posle cega se prstima leve ruke, oslanjajuci se pal- cem na sanduk, podizu vrataoca navise i izvade iz sanduka, i — levom rukom se pridrzava prednji deo san- duka, a desnom uhvati caura gasnog klipa, palcem pritisne njen utvrdivac (si. 32) i caura izvuce iz sanduka. 37
SI. 32. Odvajanje daure gasnog klipa. od sanduka 38
2) Potpuno rasklapanje mitraljeza 36. — Potpuno rasklapanje mitraljeza vrsi se pod neposrednim nadzorom komandira borbenog vozila. Za potpuno rasklapanje mitraljeza potrebno je da se prethodno izvrsi nepotpuno rasklapanje, a zatim se dalje rasklapanje vrsi na sledeci nadin: — pritisne se unazad utvrdivafi skrivaCa pla- mena i, okretanjem udesno — u smeru kretanja satne kazaljke, odvrne i skine skrivac; SI. 33. Odvijanje vijka na utvrdivacu cevi — izvadi se osiguraC navrtke regulatora, speci- jalnom odvrtkom odvrne za 1,5 — 2 kruga, drvenim cekicem ili cekicem od mekog metala (bakar, dur- -aluminijum, mesing) udara po navrtki dok se re- gulator ne pomeri, a zatim se odvrne i skine navrtka 1 izvuce regulator; — pomocu izbijada potisne se unapred i izvadi osigurac vijka na utvrdivadu cevi, odvrne i izvadi vijak (si. 33), a4 zatim telo utvrdivaca potisne udesno 39
da za 1/3 izade iz sanduka (pazeci da se utvrdivac ne zaglavi uz potiskivaC sanduka), izvadi se zadrza^ iz tela i, povlaCenjem ulevo, izvuCe telo utvrdivada iz svog lezista u sanduku; — kroz otvor sa gornje strane tela zatvaraca (si. 34), izbijacem se istisne (izbije) osigurac osovine izvlakaca, a zatim se kroz otvor na levom prosirenju tela istisne osovina izvlakaca, posle cega se izvadi izvlakac sa oprugom, i — skine se povratna opruga sa vretena. SI. 34. Vadenje izvlakaca iz tela zaptivaca 37. Utvrdivac cevi nije potrebno skidati pri svakom potpunom rasklapanju mitraljeza. Medutim, treba ga skidati prilikom ciscenja* posle duzeg gada- nja, kao i onda kada se utvrdivad, zbog velike prljav- stine ne moze da ocisti u sanduku. 38. — Clanovi posade borbenog vozila mogu vrsiti rasklapanje mitraljeza samo do stepena pred- videnog odredbama tac. 35 i 36. Detaljnije raskla- panje vrsi se .u radionici ili remontnom zavodu. 40
2. SKLAPANJE MITRALJEZA 39. — Sklapanje mitraljeza moze se vrsiti samo onda kada su delovi mitraljeza dobro ocisceni, pre- gledani i podmazani. Pri sklapanju treba se pridr- zavati odredaba datih u tac. 32. 1) Sklapanje mitraljeza posle nepotpunog rasklapanja 40. — Sklapanje mitraljeza posle nepotpunog rasklapanja vrsi se na sledeci nacin: — namesti se u sanduk caura gasnog klipa i potjsne toliko da je utvrdivac utvrdi; — postave se vrataoca na sanduk tako da rebra nalegnu u odgovarajuce zlebove, pritisne utvrdivafi i vrataoca potisnu nadole do kraja, a zatim proveri da И su utvrdena; — uvuce se cev u sanduk, usmeri cevcica gasni* komore da nalegne na cauru gasnog klipa i cev po- tisne do kraja, a zatim se potisne utvrdivac cevi udesno; — spusti se osnova uvodnika da potpuno na- legne na sanduk; — postavi se udarac u telo zatvaraca i telo uvuce u otvor na stubu nosaca, a zatim se, okreta- njem tela ulevo, kosi ispust dovede u figurativni kanal na nosadu; — »namesti se zatvaraC sa nosacem u sanduk tako da gasni klip ude u svoju dauru, zatvaraC sa nosacem potisne unapred i spusti u sanduk, a zatim se izvrsi okidanje i zatvarac dovede u prednji po- lozaj; — uvuce se povratna opruga u nosac, vreteno opruge usmeri u kanal nosada, potisne oslonac una- 41
pred i spusti u sanduk, tako da zadnji deo vretena ude u svoje leziste, i — spusti se poklopac sanduka i pritisne toliko da ga utvrdivac utvrdi. 41. — Posle sklapanja mitraljeza, povuce se za- tvarac u zadnji .polozaj i izyrsi okidanje. Ako pri tome povratna opruga normalno vraca zatvarac u prednji polozaj, sklapanje mitraljeza je izvrseno dobro. Ukoliko se zatvarac nenormalno ili tesko po- vlaci unazad ili ga posle okidanja povratna opruga ne vraca u prednji polozaj, sklapanje mitraljeza je izvrseno pogresno, radi cega treba pronaci i otkloniti gresku. 2) Sklapanje mitraljeza posle potpunog rasklapanja 42. — Sklapanje mitraljeza posle potpunog ras- klapanja vrsi se na sledeci nacin: — skrivac plamena se navrne na cev do kraja i ako ga u tom polozaju ne zahvati utvrdivac, treba skrivac odvrtnuti za toliko da utvrdivac nalegne u prvi naredni izrez; — postavi se regulator u gasnu komoru tako da izrez sa odgovarajucim brojem nalegne na ogra- nicivac, zatim se na regulator navrne navrtka do kraja, poravna jedan od otvora na navrtki sa pro- rezom na regulatoru i postavi osigurac navrtke; — namesti se utvrdivac cevi u odgovarajuce le- ziste na sanduku i potisne toliko da za pola duzine' ude u leziste, postavi se zadrzac u telu utvrdivaca i vijak uvrne do kraja, a zatim se odvrne toliko da se ravno zasecena strana glave vijka poravna sa gor- njom stranom tela utvrdivaca, posle cega se postavi osigurac vijka; 42
— uvuce se opruga u izvlakad caura, izvlakac postavi u svoje leziste na celu tela zatvarada i pri- tisne toliko da se otvori poravnaju, uvuce se osovina izvlakaca u otvor kraj kosog ispusta i potisne toliko da se zaseceni deo poravna sa otvorom, posle cega se, kroz otvor na kosom ispustu tela postavi osigu- rac osovine, i — navuce se povratna opruga na vreteno. Dalje sklapanje mitraljeza vrsi se kao i posle nepotpunog rasklapanja (tac. 40 i 41). 3. PODESAVANJE regulatora 43. — Na novom mitraljezu, do ispaljenja 3000 metaka, regulator treba da je postavljen tako da izrez sa brojem 2 bude na ogranicivacu. Posle toga, za normalan rad mitraljeza, regulator se postavlja na broj 1. Ukoliko, za vreme paljbe, dolazi do takvog za- stoja zbog koga zatvarac sa nosacem ne dolazi u zadnji polozaj (zapecen kanal broj 1, hladnoca, gusto mazivo i si.), regulator treba prebaciti'na broj 2.# Kada je regulator na broju 2, a za vreme ga- danja zatvarac sa nosacem opet ne dolazi u zadnji polozaj (velika hladnoca, zapecen kanal broj 2 i si.), dozvoljeno je da se regulator postavi na broj 3, ali samo za krace vreme, tj. dok se mitraljez ne zagreje. odrjosno dok se ne ociste kanali u gasnoj komori. 44. — Nije dozvoljeno da se pocinje sa gada- njem iz razradenog mitraljeza ako regulator nije na broju 1, odnosno na broju 2 — kod novog mitraljeza. Prebacivanje regulatora na sledeci veci broj vrsi se samo za vreme gadanja, i to onda kada se ustanovi da zatvarac sa nosacem ne dolazi u zadnji polozaj, 43
a situacija ne dozvoljava da se izvrsi CiScenje zatva- raca sa nosacem i kanala u gasnoj komori. 45. — Promena polozaja regulatora vrsi se na taj nacin sto se regulator rasklopi (tac. 36), a potom sklopi (taC. 42) tako da se izrez sa narednim vecim brojem postavi na ograniCivaC sa desne strane gasne komore. 4. PODESAVANJE CEONOG ZAZORA I VADENJE PREKINUTE CAURE 46. — Od pravilno podesenog Ceonog zazora (za- zora izmedu cela zatvaraca i zadnjeg preseka cevi) zavisi normalan i neprekidan rad mitraljeza za vre- me paljbe. Nepodesen ceoni zazor dovodi do kidanja caure i ostajanja jednog njenog dela u lezistu metka, sto dovodi do prekida paljbe — zastoja. Konstrukcija utvrdivaCa cevi obezbeduje sigurno podesavanje Ceo- nog zazora. 47. — Podesavanje ceonog zazora na mitraljezu vrsi se na laj nacin sto se vijak utvrdivaca cevi uvrne do kraja, a zatim — odvrne za toliko da se ravno zas^ceni deo glave vijka poravna sa gornjom stranom tela utvrdivaca cevi i vijak osigura u tom polozaju. Ovakav polozaj vijka obezbeduje normalan Ceoni zazor na mitraljezu koji nije mnogo ishaban. 48. — Posle duze upotrebe mitraljeza moze da dode do povecanog Ceonog zazora, odnosno do kida- nja caura. U tom slucaju potrebno je da se cev pri- tlizi celu zatvaraca. To se postize na ovaj naCin: izvadi se osigurac vijka na utvrdivaCu cevi i vijak odvrne samo za jedan krug, a zatim vijak osigura u tom polozaju (pri ovom cev se priblizila za oko 0.25 mm). Ako slucajno mitraljez kida Caure i posle 44
otvaranja vijka za jedan krug, vijak treba odvrnuti za jos jedan krug. Kada se vijak, posle duze upotrebe mitraljeza odvrne za cetiri kruga, a mitraljez opet kida cauru, onda mitraljez treba predati u radionicu radi oprav- ke, jer se ceoni zazor vise ne moze podesavati odvr- tanjem vijka. 49. — Ako za vreme gadanja dode do zastoja zbog toga sto je prekinata caura ostala u cevi (metak usao u prekinutu cauru u cevi i zatvarac ne zabrav- Ijuje cev), tada treba snazno povuci zatvarac u zadnji polozaj, kako bi s ostatak caure izvukao iz lezista pomocu metka zaglavljenog u cauru. Ukoliko na ovaj nacin nije izvucena prekinuta caura, onda se ona izvlaci pomocu izvlakaca prekinutih caura. 50. — Izvlacenje prekihute caure pomocu izvla- kaca vrsi se na sledeci nacin: — isprazni se mitraljez, zatvarac zadrzi u zad- njem polozaju i podigne osnova uvodnika; — postavi se u leziste metka izvlakac prekinute caure i potisne do kraja; — pridrzava se zatvarac pomocu rucice, izvrsi okidanje i zatvarac lagano popusta unapred i, kada dode do prednjeg polozaja na oko 5 cm, pusti rucica da izvlakac na telu zatvaraca zahvati obod na izvla- kacu prekinute caure, i — povuce se zatvarac u zadnji polozaj, pri сети treba da se izvuce prekinuta caura i sa izvlakacem izbaci iz sanduka mitraljeza. 51. — Ukoliko se, pri povlacenju zatvaraca и zadnji polozaj, izvlakac prekinute caure *ne izvuce iz cevi, onda treba: izvaditi zatvarac iz sanduka, ski- nuti vrataoca, provuci trodelnu sipku kroz srednji otvor na zadnjoj strani sanduka, uvrnuti sipku и 45
izvlakac i pomocu sipke izvuci ga iz cevi. U sluca- jevima kada to situacija dozvoljava, izvlakad pre- kinute daure moze se izbiti trodelnom sipkom kroz cev pri сети zatvarac mora biti и zadnjem polozaju. 5. MERENJE DUZlNE UDARNE IGLE 52. — Kada и toku gadanja dolazi do ceSdih zastoja prilikom kojih se n£ vrsi opaljenje metka, tada treba izmeriti duzinu izlazenja udarne igle na celu zatvarada. 53. — Merenje duzine udarne igle vr§i se na ovaj nacin: — isprazni se mitraljez, zatvarac zadrii и zad- njem polozajи i podigne osovina uvodnika; — postavi se и leziste metka caura ispaljenog metka i izvrsi okidanje; — proveri se da li Se stub nosada zatvarada svo- jom prednjom stranom naslanja na sanduk (ako se ne naslanja, tada 2—3 puta ponoviti okidanje mitra- ljeza na istu cauru); __ Specijalna odvrtka Celo tela zatvaratd' SI. 35. Merenje duzine udarne igle 46
— na telu zatvaraca, pored zadnje strane stuba nosaca, obelezi se polozaj tela zatvaraca pri zabrav- Ijenoj cevi; — izvadi se iz sanduka zatvarac sa nosacem, telo zatvaraca postavi tako da obelezena crta na njemu bude poravnata sa zadnjom stranom stuba, i — pomocu specijalne odvrtke izmeri duzina izlazenja udarne igle na celu zatvaraca (si. 35). Ako se duzina udarne igle poklapa sa izrezom na specijalnoj odvrtki, onda je duzina dobra, a uko- liko je manja, onda treba postaviti rezervni udarac. 47
Glava III RAD DELOVA MITRALJEZA, ZASTOJI I NJIHOVO OTKLANJANJE 1. — RAD DELOVA MITRALJEZA 1) Polozaj delova mitraljeza pre punjenja 5 4. — Delovi mitraljeza pre punjenja nalaze se u sledecim polozajima: — telo zatvaraca sa nosacem je u prednjem po- lozaju, pri сети je: gasni klip и cevcici na gasnoj komori; povratna opruga opruzena; telo zatvaraca okrenuto oko uzduzne ose udesno, tako da se njegova prosirenja oslanjaju na ispuste и sanduku, a cev je zabravljena; udarac pomeren unapred i udarna igla viri kroz otvor na celu tela zatvaraca, a rucica za- tvaraca je и prednjem polozaju, pri сети je zub utvrdivaca rucice zakacio za prednju ivicu ojacanja sanduka; — klizac je pomeren udesno i potiskivac rede- nika pod dejstvom opruge uzdignut; zadrzac rede- nika i pritiskitac met aka su pod dejstvom opruga spusteni, a poklopcici otvora uvodnika i otvora za izbaci van je caura zatvoreni, i — zapinjаса je podignuta navise; krilce kocnice okrenuto unapred i izrez na osovini krilca dozvoljava da se zapinjаса spusti; okidac, poluga okidaca, ele- 48
ktromagnet, pokretac i potiskivac zapinj ace su u neutralnom polozaju, s tim da kocnica okidaca na vrataocima zadrzava okidac u neutralnom polozaju. 2) Rad delova mitraljeza prilikom punjenja 55. — Punjenje mitraljeza obuhvata uvodenje redenika i dovodenje zatvaraca u zadnji polozaj. Uvodenje redenika u mitraljez vrsi se na ovaj nacin: — pripreme se meci i redenik napuni; — postavi se redenik u kutiju i kutija namesti na njen drzac na hosacu mitraljeza; — otvori se poklopac sanduka (bez podizanja osnove uvodnika); — postavi se kraj redenika sa dodatkom na osnovu uvodnika, tako da prvi metak obodom dan- ceta caure nalegne na donosac metaka i pritisnuti metak da nalegne izmedu zuba donosaca, i — pridrzava se redenik i zatvori poklopac san- duka, pri сети zatvaranje poklopca mora biti nor- malno, bez otpora redenika. Dovodenje zatvaraca и zadnji polozaj vrsi se tako sto se rucica zatvaraca povuce unazad do kraja, a potom vrati unapred da zub utvrdivaca rucice za- kaci za ojacanje na sanduku. Posle uvodenja redenika, dovodenja zatvaraca и zadnji polozaj i vracanja rucice unapred, mitraljez je spreman za paljbu. Ukoliko se odmah nece gadati, krilce kocnice treba prebaciti и zadnji polozaj’ (uko- citi mitraljez), pri сети se nezaseceni deo osovine krilca dovede ispod zapinj ace i on ne dozvoljava zapinjaci da se spusti, odnosno ne dozvoljava oki- danje mitraljeza. 49
56. — Prilikom povlacenja rucice zatvaraca unazad, rad delova mitraljeza je sledeci: — rucica zatvarada svojim zubom zakadinje za zadnju ivicu zleba na desnoj strani nosada i povladi ga unazad, pri demu se sa nosadem kredu gasni klip i udarad i sabija povratna opruga; — kada nosad prede duzinu slobodnog hoda (10—15 mm), tada figurativni kanal na gornjoj strani nosada, svojom prdnjom kosom ivicom, potiskuje kosi ispust na telu zatvarada i okrece telo ulevo; prosi- renja na telu zatvarada napustaju ispuste u sanduku i cev'Se odbravljuje, a posle toga telo zatvarada sa nosacem odlazi unazad; ispust sa leve strane stuba nosada, prilikom kretanja unazad, potisne polugu poklopdica i poklopdid otvora za izbacivanje daura se otvori i zatvori; — zubi donosada metaka, izvlade metak iz rede- nika i nose ga unazad; kada metak naide na priti- skivad, pritiskivac se podize i sabija oprugu, a kada metak naide na potiskivac, ovaj ga potiskuje iz do- nosada i uz pomoc pritiskivada ubacuje u prosedeni deo osnove uvodnika, gde metajk ostaje, a zatvarad produzava kretanje unazad; — klizac uvodnika se, pomocu vodice izreza na levoj i kosog rebra na desnoj strani nosada, okrede i pomera ulevo potiskivad redenika, pri demu se zub potiskivaca oslanja na dlanak redenika, potiskuje redenik ulevo i dovodi slededi metak na pravac kre- tanja donosaca metaka; zadrzad redenika propuSta, a zatim zakacinje slededi clanak redenika i zadrzava redenik u tom polozaju, i — kada zadnji deo nosada naide na zapinjadu, ona se spusta, a kad nade zub za zapinjanje — onda se podize, oslanja na zub i zadrzava zatvarad sa no- sacem u zadnjem polozaju. 50
3) -Rad delova mitraljeza prilikom opaljenja metka 57. — Da bi se izvrsilo opaljenje metka potreb- no je: ukljuciti elektricno okidanje, otkoditi mitra- Ijez (ako je bio ukocen) i pritisnuti prekidac za okidanje elektricnim putem. Okretanjem krilca kod- nice zaseceni deo njene osovine postavij a se ispod zapin j ace i doz vol java zapin jaci da se moze spustiti nanize, odnosno doz vol java okidanje mitraljeza. 58. — Prilikom okidanja rad delova mitraljeza je sledeci: — elektromagnet potiskuje unapred polugu oki- daca, pri сети se okrece pokretac i podize zadnji deo potiskivaca zapinjace, isled cega se spusta prednji deo potiskivaca i povlaci zapinjаса sve dotle dok ne oslobodi nosac; , — posto se nosac, a sa njim i telo zatvarada, oslobode od zapinjace krecu unapred pod dejstvom povratne opruge; telo zatvarada potiskuje metak iz proreza osnove uvodnika и cev i kada metak nalegne и svoje leziste, dance caure naleze и kruzno udub- Ijenje na celu tela zatvarada, a zub izvlakaca zaka- cinje cauru za obod danceta; istovremeno ispust na desnom zidu sanduka, svojom kosinom, potiskuje nadole desno prosirenje tela zatvarada i telo malo okrene udesno, posle cega prestaje kretanje tela za- tvaraca unapred; nosac zatvarada produzava kretanje unapred. zadnjom kosom ivicom figurativnog kanala potiskuje ulevo kosi ispust na telu zatvarada, okrece telo udesno i zabravljuje cev; posle zabravljivanja cevi nosac se jos krece unapred, nosi udarac i udarna igla udara и kapislu i vrsi se opaljenje metka, a donosac metaka zahvata sledeci metak и redeniku; — klizac uvodnika, za vreme kretanja nosaca unapred, okrece se i pomera udesno potiskivac rede- 51
nika, dok zadrzac redenika zadrzava redenik u onom polozaju u kome je ostao posle dovodenja zatvaraca u zadnji polozaj; — kada zrno ispaljenog metka, za vreme kre- tanja kroz cev, prode pored otvora za gasnu komoru, deo baiutnih gasova prolazi kroz taj otvor i odlazi u gasnu komoru, gde vrsi pritisak (udara) na celo gasnog klipa i delovi zatvaraca, pod inercijom stvo- renom udarom barutnih gasova na klip, odlaze una- zad, kao i pri povlacenju rucice zatvaraca (tad. 56), s tim da telo zatvaraca, uz pomoc izvlakaca, nosi cauru ispaljenog metka sve dotle dok dance caure ne naide na izbacac u kom se momentu caura izba- cuje iz sanduka. 59. — Kada zatvarac sa nosacem naide na spu- stenu zapin jacu (pritisnut prekidac za elektridno okidanje) ne ostaje u zadnjem polozaju, vec se vraca unapred i dolazi do ispaljenja sledeceg metka. Ako su ispaljeni svi meci iz redenika, tada ce zatvarac ostati u prednjem polozaju. 1) Prekid paljbe i praznjenje mitraljeza 60. — Prekid paljbe (kada u redeniku ima me- taka) postize se otpustanjem prekidaca za okidanje elektricnim putem. Pri tome prestaje dejstvo elek- tromagneta, opruga zapinjace podize zapinjacu i ona zadrzava zatvarac sa nosacem u zadnjem polozaju. О vim je gadanje prekinuto, a mitraljez ostao napu- njen i spreman za paljbu. 61. — Kod potpunog prekida paljbe potrebno je isprazniti mitraljez. Praznjenje mitraljeza vrsi se na sledeci nacin: 52
— prebaci se krilce kocnice u zadnji polozaj i iskljuci prekidac za ukljucivanje okidanja elektric- nim putem; — otvori se poklopac sanduka, skine redenik sa osnove uvodnika i vrati u kutiju redenika; — izvadi se metak iz osnove uvodnika i proveri da li u cevi i sanduku nije ostao metak ili caura; — zatvori se poklopac sanduka, prebaci krilce kocnice unapred i izvrsi okidanje mitraljeza, i — isprazni se vrecica za hvatanje caura. 2. ZASTOJI I NACIN NJIHOVOG OTKLANJANJA 62. — Mitraljez je sigurno orude i radi bez zastoja, ako se sa njim pravilno rukuje i ako se bri- zljivo cuva. Ipak, zbog duze upotrebe, neopreznog rukova- nja, prljanja delova, neispravnog redenika ili mu- nici je, na mitraljezu se mogu pojaviti neispravnosti, koje ometaju njegov normalan rad za vreme paljbe i izazivaju zastoje. 63. — Da bi se prilikom gadanja sprecili za- stoji na mitraljezu potrebno je: — redovno vrsiti dnevne, nedeljne i tehnicke preglede mitraljeza, rezervnih delova, alata i pri- bora i preduzimati mere da se uocene neispravnosti na mitraljezu sto pre otklone; — pre gadanja ocistiti, pregledati i tanko pod- mazati delove mitraljeza (sem vodista zrna u cevi), redenik i municiju, jer se sa prljavim i neispravnim mitraljezom, redenikom i municijom ne sme gadati; . — posebnu paznju obratiti cuvanju mitraljeza od prljavstine i vlage i kad god je to mogucno (za vreme marsa, prilikom stajanja tenka na parkira- listu i si.) treba postavljati navlaku na mitraljez; 53
— za vreme gadanja (kada to situacija dozvo- Ijava) ili prilikom privremenog prekida gadanja, pregledati delove mitraljeza, odstraniti zgusnuto mazivo i gareZ, odistiti kanale u gasnoj komori i regulatoru i ovla§ podmazati pokretne delove mi- traljeza; — ne dozvoliti, bez stvarne potrebe, pregre- vanje cevi, pri demu imati na umu da cev moie izdrzati neprekidnu paljbu samo od 400 — 500 metaka, i — ukoliko dode do zastoja, pri kome je metak ostao u cevi, ne dozvoliti duie ostajanje metka, jer moze dodi do samoopaljenja u momenta otvaranja zatvaraca, §to moJe izazvati veda oStedenja delova mitraljeza (u cevi, iz koje je ispaljeno u vrlo krat- kom vremenu 250 metaka, do samoopaljenja dolazi posle 15 — 20 sek.). 64. — Ako ,za vreme gadanja dode do zastoja, treba ga 'otkloniti ponovnim punjenjem, pri demu ovu radnju kod zagrejane cevi treba i?vesti brzo i odmah — dim je zastoj nastupio. Ukoliko se na ovaj nadin zastoj ne moze otkloniti, ili se p’onovo pojavi, tada treba isprazniti mitraljez, pronadi i otkloniti uzrok zastoja. 65. — Karakteristidne neispravnosti, koje pri gadanju izazivaju zastoj, uzroci zastoja i nadin nji- hovog otklanjanja: 54
Zastoji Uzroci zastoja Nacin njihovog otklanjanja Nosad zatvaraca nije dosao u prednji po- lozaj, a metak uveden u svoje leziste u cevi 1. Prljav sanduk, za- tvarad ili leziste metka 2. Zapecena garez u cevcici gasne ko- more 3. Prljavi ili neisprav- ni meci ili redenik Rasklopiti zaprljani ili od garezi za- peceni deo, ofcistiti ga i podmazati. Ako nema mogucnosti da se to odisti, onda leziste metka, zatvarafc i cev- cicu gasne komore samo podmazati. Ako su redenik ili meci neispravni, zameniti ih , Metak uveden u svoje leziste, zatvarac sa no- sacem dosao u pred- nji polozaj, a opalje- nje metka nije izvr- seno 1. Neispravna kapisla metka 2. Neispravan udarac 3. Zaprljan mitraljez ili je mazivo zgus- nuto ' Izvrsiti ponovno punjenje mitraljeza tako sto povuci rucicu zatvaraca u zadnji polozaj. Ako se zastoj ponovi — isprazniti mitraljez, rasklopiti za- tvarac, pronaci i otkloniti uzrok zastoja сл
05 Zastoji Uzroci zastoja Nadin njihovog otklanjanja Zatvarad sa no.sadem se zadriao u srednjim polozaju, байта ostala u cevi i slededi me- tak se zaglavio u sanduku 1. Neispravan zub iz- vlakada ili je prsla njegova opruga 2. Zaprljano leziSte metka ili je neis- ‘ pravna байта opa- Ijenog metka Isprazniti mitraljez, izvaditi zaglav- Ijeni metak i izvrSiti okidanje, a za- tim ponovo dovesti zatvarad u zad- • nji polozaj. Ako se na ovaj nadin daura ne izvadi iz cevi, izbiti je po- mocu §ipke. Potom, odistiti leZiSte metka i podmazati metke i redenik, a regulator postaviti na manji broj. Pregledati izvlakad i njegovu oprugu i neispravni deo zameniti Caura izvudena iz ce- vi, ali je ostala u sanduku ili na delu tela zatvarada, a po- nekad i novi metak ubaden u prore? san- duka 1. Prljavi pokretni delovi mitraljeza 2. Zapedena garez u капа lima gasne ko- more 3. Neispravan izvlakad 4. Neotvara se poklop- dic otvora za izba- civanje daura 5. Ostecen izbacad daura Odistiti pokretne delove mitraljeza i kanale u gasnoj komori. Ako nema vremena da se ociste pokretni delovi i kanali u gasnoj komori, tada regu- lator prebaciti na sledeci veci broj. Pregledati delove izvlakada i neis- pravan deo zameniti. Ako se ne ot- vara poklopdic otvora za izbacivanje daura ili je oStecen izbacad daura, prekinuti gadanje i mitraljez predati u radionicu radi opravke
Zatvarad sa nosacem nije dosao u prednji polozaj, jer se uve- deni metak zaglavio u prekinutu cauru, koja je ostala u le- zistu metka 1. Slab materijal od koga je izradena caura 2. Suvise veliki ceoni zazor (zazor izmedu cela zatvaraca i zadnjeg preseka cevi) Prvo postupiti po odredbama tad. 49 i, ako se ne izvadi prekinuti deo caure, izvaditi ga pomocu izvlakada (tac. 50 i 51), a zatim produziti ga- danje. Ukoliko ponovo dode do za- stoja zbog kidanja caure, podesiti ceoni zazor (tac. 46—48) Prilikom kretanja una- zad zatvarac sa no- sacem se zadrzao u srednjem polozaju, do- nosac metaka izvukao metak iz redenika i caura nije izbacena 1. Prljavi pokretni de- lovi mitraljeza 2. Zapeceni kanali u . gasnoj komori 3. Zaglavio se redenik u uvodniku Dovesti zatvarac u zadnji polozaj (povlacenjem za rucicu zatvaraca) i produziti gadanje. Ako se zastoj po- novi, onda isprazniti mitraljez, pro- veriti kako su meci slozeni u rede- niku i, ako je redenik ispravan, pre- baciti regulator na sledeci veci broj Kada se otpusti pre- kidac za okidanje elek- tricnim putem, mitra- ljez produzava paljbu 1. Zgusnuto mazivo na delovima za okidanje 2. Neispravni delovi za okidanje 3. Istrosen zub za zapinjanje Otvoriti poklopac sanduka i skinuti redenik kako bi se prekinula paljba. Rasklopiti mitraljez, ocistiti delove za okidanje i pregledati ih. Ako su delovi za okidanje ispravni — pre- baciti regulator na sledeci veci broj, a ako su neispravni — predati mi- traljez u radionicu radi opravke
сл оа Zastoji Uzroci zastoja Nadin njihovog otklanjanja Redenik ne uvodi me- tak na pravac dono- sada metaka ili dono- sad ne izvladi metak iz redenika 1. Polomljen potiski- vad redenika ili njegova opruga 2. IstroSen zadrzad re- denika ili je polom- Ijena njegova opruga 3. IstroSeni ili polom- Ijeni zubi donosada metaka Pregledati ispravnost potiskivada i zadrzada redenika i zuba donosada metaka i, ako su neispravni, predatl mitraljez u radionicu radi opravke
Glava IV CisCenje I ODRZAVANJE mitraljeza 1. CUVANJE MITRALJEZA 66. — Mitraljez se mora brizljivo duvati i odr- zavati u ispravnom stanju, jen od toga zavise njegov pravilan rad i tacnost gadanja. О cuvanju mitraljeza staraju se clanovi posade borbenog vozila, a koman- dir vozila je duzan da svakodnevno kontrolise kako se mitraljez cuva i odrzava. 67: — Kada se mitraljez ne upotrebljava, bez obzira na to gde je borbeno vozilo, tada je potrebno na mitraljez navuci navlaku, pri сети on mora brti prazan i okinut (zatvarac и prednjem polozaju). Rezervne delove, alat i pribor drzati и torbici pribora. Za vreme pregleda mitraljeza obavezno pregledati rezervne delove, alat i pribor. 68. — Prilikom upotrebe mitraljeza pridrzavati se sledeceg: — pre zanimanja ili gadanja mitraljez obrisati spolja i pregledati, a za gadanje oCistiti unutras- njost cevi; — ne dozvoliti, kada je to mogucno, da na mi- traljez padaju prasina, pesak, voda, blato i si.; — ne upotrebljavati silu za vreme rasklapanja, sklapanja, punjenja, praznjenja i otklanjanja zastoja и toku gadanja; 59
— obuku u punjenju, praznjenju i okidanju iskljuCivo izvoditi sa skolskom municijom; — zastitu unutrasnjosti cevi od prasine, vlage i si. vrsiti podmazivanjem i postavljanjem navlake na skrivac plamena; — ako se u toku gadanja ispaljuje ve6i broj metaka, tada je potrebno da se povremeno podmazu pokretni delovi mitraljeza i odiste kanali u gasnoj komori da bi se izbegli zastoji i prebacivanje regu- latora na ve6i broj, i — cisdenje i podmazivanje mitraljeza vr§iti samo onim priborom i sredstvima koja su za to pra- vilom predvidena. 2. ClSCENJE I PODMAZIVANJE MITRALJEZA 1) Sredstva za CiScenje i podmazivanje 69. — Za CiScenje mitraljeza upotrebljavaju se: pamudne krpe, kudina, pamudnjak (kao mehanidka sredstva) i deterdient za pranje i odmaidivanje me- tala — DM-C (kao hemijsko sredstvo). Pre podetka diicenja obavezno pregledati kvali- tet i ispravnost sredstava i pribora za discenje. Pri pregledu sredstava posebnu paznju obratiti na to da u njima nema prljavstine (peska, blata, praiine i si.), a pri pregledu pribora — ustanoviti njegovu ispravnost, prvenstveno stabilnost spajanja trodelne sipke i njenog nastavka. U priboru mitraljeza treba da se nalazi jedna caura od ispaljenog metka, na Cijem dancejtu je izraden otvor prednika do 8 mm (ovakva Caura moie da se pripremi u svakoj radionici). 60
70. — Odstranjivanje garezi sagorelog baruta, starog i stvrdnutog maziva vrsi se pomocu deter- dzenta za pranje i odmascivanje metala. Deterdzent se rastvara u vodi — ako je temperatura iznad 0° ili u antifrizu — ako je temperatura na 0° i niza. Na 1 lit. vode (antifriza) stavljaju se 2 grama deter- dzenta. Prilikom spravljanja smese mora se paziti da se deterdzent (smesa) ne unosi u organizam, jer stetno deluje na sluzokozu, dok na kozu ne deluje stetno. 71 — Za podmazivanje mitraljeza upotreblja- vaju se: zastitno ulje opste namene (ZUON), zastitni podmaz (ZP-M) i tehnicki vazelin (TV). Mitraljez koji je na upotrebi podmazuje se zastitnim uljem, a izuzetno, kad nema ulja, podmazuje se zastitnim podmazom ili tehnickim vazelinom (podmaz utrljan u krpu kojom se vrsi podmazivanje). Ukoliko se vrsi konzervacija mitraljeza, tada se upotrebljava za- stitni podmaz ili tehnicki vazelin. 2) Ciscenje i podmazivanje mitraljeza 72. — Ciscenje mitraljeza vrsi se radi odstra- njivanja prljavstine, garezi sagorelog baruta i starog maziva. Posada borbenog vozila cisti mitraljez: pre gadanja; posle gadanja; posle zanimanja; za nedeljne i tehnicke preglede; kada metal.pocne da se »znoji« j, kada naredi pretpostavljeni staresina. 73. — Ciscenje mitraljeza iz koga nije gadano i koji nije bio izlozen vecoj prljavstini vrsi se na taj nacin sto se mitraljez nepotpuno rasklopi, a zatim se cistom krpom (pamucnjakom) dobro obrisu svi delovi, s tim da se supljina (kanal) cevi cisti tro- delnom sipkom na koju je navucena caura (tac. 74) i navrnut nastavak sipke omotan krpom. 61
74. — Prilikom ciscenja mitraljeza posle ga- danja potrebno je izvrsiti potpuno rasklapanje mi- traljeza i pripremiti sredstvo i pribor za Cisdenje. Celo zatvaraca, gasni klip, prednji unutrasnji deo caure gasnog klipa, regulator i kanali u gasnoj ko- mori natope se rastvorom deterdzenta za pranje i odmascivanje metala, a zatim brisu suvom kuCinom (krpom, pamucnjakom) sve dotle dok se garei pot- puno ne skine i delovi ne ostanu cisti. Mesta, koja se ne mogu obrisati kuCinom (udubljenja, zlebovi, kanali, otvori i si.), treba Cistiti Stapicem od mekog drveta i krpom. UnutraSnjost cevi Cisti se na ovaj naCin: postavi se cev na pogodno mesto (sto, prostiraC i si.); sastavi trodelna sipka i navije njen nastavak; na Sipkuse navuCe Caura (na Cijem dancetu postoji otvor preC- nika do 8 mm) tako da vrh Caure bude okrenut ka nastavku sipke; namota se kuCina (krpa) po nazub- Ijenom delu nastavka toliko da se moze provlaCiti kroz cev bez velikog naprezanja i kuCina natopi rastvorom deterdzenta; sa strane leziSta metka uvuCe se sipka u cev i Caura namesti u leziste metka; pro- vlaCi se sipka kroz cev 8—10 puta tako da kuCina prolazi po Citavoj duzini cevi, a da se sipka ne sa- vija. Na ovaj naCin, menjanjem i natapanjem u deterdzent kuCine-krpe, ponavlja se provlaCenje sipke kroz cev 2—3 puta, odnosno sye dotle dok se garez ne rastvori. Posle toga oCisti se Sipka i Caura i produzi Ciscenje cevi na isti naCin, pri Сети se kuCina-krpa ne natapa rastvorom deterdzenta. Le- ziste metka i skrivaC plamena Ciste se na isti naCin kao i unutrasnjost cevi. Po zavrsenom Ciscenju cevi, kontrolise se njena cistoca provlaCenjem bele pamuCne krpe namotane na nastavak sipke. Ako na pamuCnoj krpi пета tragova prljavStine, pregleda se ispravnost cevi (da 62
u cevi nema naprslina ili tamnih povrsina), a uko- liko na krpi ima prljavStine produzi se ciscenje cevi. Ostali delovi mitraljeza ciste se bez upotrebe rastvora deterdzenta. 75. — Ciscenje mitraljeza koji je bio izlozen vecoj prljavstini, a iz koga nije gadano, vrsi se na isti nacin kao i posle gadanja, s tim da se, ako nema stvrdnutog maziva, ne upotrebljava rastvor deter- dzenta. 76. — Podmazivanje mitraljeza vrsi se tako da se svi njegovi delovi tanko premazu po citavoj po- vrsini. Unutrasnjost cevi se podmazuje pomocu ciste cetkice. 3. PREGLEDI MITRALJEZA 77. — Pregled mitraljeza vrsi se sa ciljem da se ustanove njegova ispravnost, pravilnost duvanja i odrzavanja, kao i pripremljenost za obuku ili gada- nje. Pregledi mogu biti dnevni, nedeljni i tehnicki. Dnevni i nedeljni pregled mitraljeza vrse cla- novi posade borbenog vozila uz neposrednu pomoc 1 kontrolu komandira vozila. Kod pregleda pre, za vreme i posle gadanja clanovima posade, po potrebi, pomaze artiljerijski majstor. Tehnicki pregled vrse organi tehnicke sluzbe prema odredbama »Uputstva za odrzavanje artilje- rijsko tehnickih i mototehnickih sredstava u JNA«. 78. — О svim neispravnostima, koje se otkriju na mitraljezu za vreme pregleda ili u toku upotrebe, clanovi posade izvestavaju komandira borbenog vo- zila. Komandir vozila je duzan da pravovremeno preduzme potrebne mere za otklanjanje neisprav- 63
nosti, jer nije dozvoljeno drzati heispravan mitra- ljez u borbenom vozilu, a da nisu preduzete potrebne mere za njegovo dovodenje u ispravno stanje. 1) Dnevni pregled 79. — Dnevni pregled se, nacelno, vrsi na sklopljenom mitraljezu. Ako se mitraljez pre upo- trebe rasklapa radi ciscenja, onda se dnevni pregled vrsi na rasklopljenom mitraljezu. Istovremeno sa pregledom mitraljeza vrsi se i pregled rezervnih delova, alata i pribora. 80. — Na dnevnom pregledu (rasklopljenog ili sklopljenog mitraljeza) treba ustanoviti: — kako su ocisceni i podmazani delovi mitra- ljeza, kao i to* da И na njima ima lomova, naprslina, ulubljenih mesta, ogrebotina i si.; — da И se brojevi na pojedinim delovima mi- traljeza slazu sa brojem na sanduku; — pravilnost izvrsenog sklapanja, kao i to kako su utvrdeni skrivac plamena, regulator, utvrdivafi cevi i izvlakac; — ispravnost rada zatvaraca, uvodnika i delova za okidanje i kocenje; — kako je utvrden mitraljez na nosacu i kutija redenika na svom drzacu; — da li su cisti i ispravni rezervni delovi, alat i pribor, i — da И je ispravna navlaka za mitraljez i vre- cica za caure. (1) Pregled sklopljenog mitraljeza 81. — Prilikom pregleda sklopljenog mitraljeza potrebno je da se, pored pregleda cistoce i podma- zanosti, jos pregleda: 64
— na sanduku i cevi: da li se poklopac sanduka i osnova uvodnika lako podizu i spustaju; kako je utvrden poklopac sanduka u zatvorenom polozaju; moze li lako da se pomera utvrdivac cevi i da li je njegov vijak u polozaju koji obezbeduje normalni ceoni zazor; kako nalezu poklopcici na otvore uvod- nika i otvor za izbacivanje caura; da li je regulator postavljen na odgovarajuci broj i kako su utvrdeni regulator i skrivac plamena; — na zatvaracu i delovima za okidanje i ko- cenje: stabilnost utvrdivanja rucice zatvaraca u prednjem polozaju; da li se postepeno povecava otpor povratne opruge kada se zatvarac povlaci u zadnji polozaj i da li zatvarac ostaje u zadnjem po- lozaju kada se rucica vrati unapred; mogucnost oki- danja kada je krilce kocnice u prednjem polozaju; sigurnost kocenja mitraljeza kada je krilce kocnice u zadnjem polozaju i otvara li se poklopcic otvora za izbacivanje caura kada se zatvarac povlaci una- zad ili vraca unapred; — na uvodniku, izvlakacu i izbacacu: isprav- nost rada zatvaraca i uvodnika pri uvodenju metaka i izbaci van ju caura, radi cega se redenik sa 5 —10 skolskih metaka uvede u uvodnik, zatvarac povuce u zadnji polozaj i izvrsi okidanje, a zatim zatvarac ponovo povuce u zadnji polozaj. Okidanje i povla- cenje zatvaraca unazad treba vrsiti sve dotle dok ima metaka u redeniku. Ako se pri tome meci izba- cuju iz sanduka zatvarac i uvodnik ispravno rade, i — na nosacu mitraljeza: ispravnost utvrdivaca mitraljeza, vrecice za caure i opruge klizaca; pra- vilnost rada delova za elektricno okidanje i moguc- uost pravilnog namestanja kutije redenika na drzac i navlake na mitraljez. 65
(2) Pregled rasklopljenog mitraljeza 82. — Prilikom pregleda rasklopljenog mitra- ljeza treba ustanoviti kako su ocisceni njegovi de- lovi i da И se brojevi na delovima slazu sa brojem na sanduku. Ukoliko se neki od brojeva ne slaze, izvestiti pretpostavljenog staresinu radi provere da nije doslo do zamene delova izmedu mitraljeza na drugim borbenim vozilima voda (cete). 83. — Prilikom pregleda rasklopljenog mitra- ljeza potrebno je pregledati: — na cevi: da И na njenom zadnjem kraju ima tragova udara, ogrebotina i naprslina koje bi ome- tale lako namestanje cevi u sanduk i vadenje iz sanduka; da И su ispravni kanali za prolaz utvrdi- vaca cevi; mogucnost lakog namestanja i sigurnog utvrdivanja skrivaca plamena i regulatora; da И u unutrasnjosti cevi ima naduvenih i nagrizenih me- sta, rde, mrlja, ogrebotina, naprslina i si. Ako se pri pregledu cevi pronadu: naduvena mesta, jaca nagrizenost, naprsline, osteceni kanali za prolaz utvrdivaca cevi Hi ogrebotine koje spre- cavaju normalno namestanje cevi u sanduk, kao i kada je za vreme gadanja slabo grupisanje pogo- daka, onda mitraljez treba predati u radionicu na opravak; — na sanduku: da li na spoljnoj ili unutras- njoj strani sanduka ima ogrebotina, naprslina ili tragova udara; moze И lako da se namesti i dobro utvrdi u sanduku Caura gasnog klipa; da И su is- pravni potiskivad redenika i njegov zastitnik, zadr- zac redenika, potiskivaC i pritiskivac metka i utvrdi- vac poklopca, i mogucnost lakog prebacivanja krilca kocnice iz jednog u drugi polozaj); 66
— na zatvaracu i nosacu: da И ima tragova ogrebotina i naprslina na telu zatvarada, nosadu, gasnom klipu i vretenu povratne opruge; ispravnost udarne igle, izvlakaca i donosada metaka, i da И ima tragova oksidacije ili naprslina na povratnoj opruzi, i — na vrataocima: ispravnost spojnice, provod- nika i zastitnika provodnika za elektromagnet; mo- gucnost lakog skidanja i namestanja vrataoca; utvr- denost i osiguranost vijaka na poklopcu elektro- magneta, i da li ima tragova udara i naprslina na vrataocima, okidacu, poluzi i kocnici okidaca. 2) Nedeljni pregled 84. — Nedeljni pregled mitraljeza na upotrebi vrsi se jednom u sedam dana, bez obzira na to da И je u toku sedmice mitraljez koriscen. Pregled organizuje i njime rukovodi komandir cete u sklopu nedeljnog pregleda borbenih vozila. Za nedeljni pregled mitraljez se nepotpuno rasklapa i cisti, a pregled se vrsi po odredbama tac. 82 i 83. 67
Glava V PRIPREMA MITRALJEZA ZA GADANJE 1. PRIPREMA MITRALJEZA 85. — Priprema mitraljeza za gadanje obu- hvata: ciscenje i pregled, postavljanje. mitraljeza na nosac, proveru tacnosti gadanja i punjenje. 86. .— Ciscenje mitraljeza pre gadanja vrsi se na taj nacin sto se ocisti unutrasnjost cevi, dok se ostali delovi ne ciste, ukoliko nisu bili podmazani zastitnim podmazom (ZP-M) i tehnickim vazelinom (TV) ili konzervisani. Ako se ciste delovi mitraljeza, onda ih posle ciscenja treba podmazati (sem unu- irasnjosti cevi) zastitnim uljem opste namene (ZUON), a ukoliko nema zastitnog ulja — tada se delovi premazuju krpom, koja je ovlas namocena u zastitni podmaz ili tehnicki vazelin i utrljana. 87. — Ako mitraljez nije rasklapan za ciscenje, onda se pregled vrsi po odredbama tac. 81, a ako je rasklopljen — po odredbama tac. 82 i 83. Za vreme pregleda narocitu paznju treba obratiti na to da li je regulator postavljen prema odredbama tac. 43 i 44, a vijak utvrdivaca cevi po odredbama tafi. 47 i 48. 88. — Postavljanje mitraljeza na nosac i pro- ver a tacnosti gadanja vrse se po odredbama tehnic- 68
kog pravila za borbeno vozilo na kome je ugraden mitraljez, dok se punjenje mitraljeza vrsi po odred- bama tac. 55 ovog pravila. 2. PRIPREMA MUNICIJE 89. — Municija se priprema pre nego sto se unese u borbeno vozilo. Priprema obuhvata: ciscenje i pregled metaka, redenika i kutije za redenike, punjenje redenika i slaganje redenika u kutiju. 90. — Ciscenje metaka i redenika vrsi se suvim krpama. Za vreme ciscenja moraju se odstraniti prljavstina, rda i vlaga. Po zavrsenom ciscenju treba detaljno pregledati metke i redenike. Sve one metke kod kojih je ulub- Ijena, naprsla i od rde nagrizena caura, kao i one cije je zrno labavo ili krivo namesteno u cauru treba odstraniti, jer se sa takvim mecima ne sme puniti mitraljez. 91. — Redenik se puni na taj nacin sto se metak postavi u clanak i pritisne toliko da se vrh caure poravna sa vrhom suzenog dela clanka (si. 36) i tako ponavlja dok se redenik ne napuni. Kod na- punjenog redenika meci moraju biti poravnati. 92. — Napunjen redenik slaze se u kutiju re- denika. Pri slaganju redenika u kutiju, redenik se presavija od jednog do drugog kraja kutije, a zrna okrecu tako da, kada se kutija namesti na drzac, budu unapred. Posle slaganja redenika u kutiju, ovu obavezno zatvoriti kako bi se sprecilo padanje pra- sine na redenik i metke. 93. — Ukoliko je potrebno da se iz mitraljeza gada jedinacnom paljbom, tada se u redenik naiz- 69
menicno slazu jedan bojevi i jedan skolski metak. U toku gadanja, posle ispaljenja metka, zatvarac ce ostati u prednjem polozaju i za ispaljenje sledeceg metka potrebno je zatvarac dovesti u zadnji polozaj i izvrsiti okidanje. SI. 36. Punjenje redenika 70