/
Текст
16 7 4.
SADRZAJ Strana Uvod — — — — — — — — — — — — — — — — — — 9 G 1 a v a X ARTILJERIJSKA MUNICIJA l .— ELEMENTI ARTILJERLTSKOG МЕТКА — — — — — — — — — Ц 1) Upaljad — — — — — — — — — — — — — — — — n (1) Namena i konstrukcija upaljada — — — — — — — — — 11 (2) Osnovni principi konstrukcije upaljada — — — — — — — 12 (3) Osnovni principi armiranja upaljada — — — — — — — — 16 2) KoSuljica — — — — — — — — — — — — — — — — 17 3) Eksplozivno punjenje — — — — — — — — — — — — — 20 4) Cahura — — — — — — — — — — — — — — — — 20 5) Barutno punjenje — — — — — — — — — — — — — — 22 (1) Pomodni elementi barutnog punjenja — — — — — — — — 23 6) Topovska kapsla — — — — — — — — — — — — — — 27 2 .—PODELA ARTILJERIJSKE MUNICUE PO NAMENI — — — — — 27 1) Bojeva municija — — — — — — — — — — — — — — 27 2) Veibovna municija — — — — — — — — — — — — — 28 3) Manevarska municija — — — — — — — — — — — — — 28 4) Skolska municija — — — — — — — — — — — — — — 28 5) Opitna municija — — — — — — — — — — — — — — 28 3 .—PODELA ARTILJERIJSKE MUNICIJE PO NAClNU KOMPLETIRANJA EL EMENTIMA МЕТКА — — — — — — — — — — — — — 29 1) Sjedinjeni metak — — — — — — — — — — — — — — 29 2) Polusjedinjeni metak — — — — — — — — — — — — — 29 5
Strana 3) Dvodelni metak (sa dahurom) — — — — — — — — — — — 30 4) Dvodelni metak (bez dahure) — — — — — — — — — — — 30 4 .—PODELA ARTILJERIJSKE MUNICIJE PO VRSTAMA ZRNA — — — 30 1) Zrna osnovne namene — — — — — — — — — — — — — 31 (1) Trenutna granata — — — — — — — — — — — — — 31 (2) Fugasna granata — — — — — — — — — — — — — 32 (3) Trenutno-fugasna granata — — — — — — — — — — — 33 (4) Tempima granata — — — — — — — — — — — — — 35 (5) Pancimo zrno — — — — — — — — — — — — — 35 (6) Potkalibamo zrno — — — — — — — — — — — — — 39 (7) Kumulativno zrno — — — — — — — — — — — — 42 (8) Probojno zrno — — — — — — — — — — — — — — 46 2) Zrna specijalne namene — — — — — — — — — — — — 49 (1) Dimno zrno — — — — — — — — — — — — — — 49 (2) Osvetljavajude zrno — — — — — — — — — — — — 51 3) Zrna pomocne namene — — — — — — — — — — — — 53 5 .— PODELA ARTILJERIJSKE MUNICIJE PO KALIBRU — — — — — 53 6 .—ARTILJERIJSKA MUNICIJA MALOG KALIBRA (20—57 mm) — — — 53 1) 20 mm municija za pav top M38, (n); — — — — — — — — — 54 2) 20 mm municija za pav top M55 »HISPANO«; — — — — — — — 67 3) 20 mm municija za pav top M39, (i) — — — — — — — — — 77 4) 25 mm municija za pav top M40, (s) — — — — — — — — — 83 5) 30 mm municija za pav top M53/59, (ё) — — — — — — — — — 93 6) 37 mm municija za pav top M39, (s) — — — — — — — — — 105 7) 40 mm municija za pav top Ml i D-60, (a) — — — — — — — — 114 8) 57 mm municija za pav top S-68, (s) — — — — — — — — — 129 9) 57 mm municija za pt top Ml-4, (a) i 6 »PDR«, (e) — — — — — — 142 7 .—ARTILJERIJSKA MUNICIJA SREDNJEG KALIBRA (75—127 mm) — — 159 1) 75 mm municija za brdski top Ml-4, (a) — — — — — — — — 160 2) 76 mm municija za top M1A1 na tenku M4A3 i SO, M18, (a) — — — 165 3) 76 mm municija za top M42 i D-56T6 na tenku, PT-76B, (s) — — — 179 4) 76 mm municija za brdski top M48B1 — — — — — — — — — 201 5) 85 mm municija za obalski i tenkovski top, (s) — — — — — — 223 6) 88 mm municija za pav top М1Я i obalski top D-56, (n) — — — — 243 6
Strana 7) 90 mm municija za pav top, top na tenku M47 i SO, M36, (a) — — — 259 8) 94 mm municija za pav top M3A, (e) — — — — — — — — — 274 9) 100 mm municija za top DIO TG, D10-T2S na tenku T-54 i T-55 i SO, M-44 (s) — — — — — — — — — — — — — — — — 282 10) 100 mm municija za pt top T-12, (s) — — — — — — — — — 314 11) 105 mm municija za haubicu M18/43, (n) — — — — — — — — 322 12) 105 mm municija za haubicu M2A1, M18/61 i M56 — — — — — — 332 13) 122 mm municija za haubicu M38, (s) — — — — — — — — — 372 14) 122 mm municija za top M31/37, (s) — — — — — — — — — 407 15) 127 mm municija za obalski top D-45, (n) — — — — — — — — 421 8 .—ARTILJERIJSKA MUNICIJA VELIKOG KALIBRA (152 — 203 mm) — — 427 1) 152 mm municija za haubicu — top M37 (s) — — — — — — — 427 2) 155 mm municija za haubicu Ml (a) — — — — — — — — — 443 3) 155 mm municija za top М2 (a) — — — — — — — — — — 457 4) 203 mm municija za haubicu М2 (a) — — — — — — — — — 464 9 .—128 mm RAKETE ZA VlSECEVNI BACAC RAKETA VBR, M63 — — — 467 1) 128 mm raketa sa trenutno-fugasnom bojevom glavom M63 — — — 467 2) 128 mm Skolska raketa M63 — — — — — — — — — — — 472
UVOD Najveci deo tehnickih uputstava (TS-V) о municiji, koja su danas na snazi, izradena su gotovo pre jedne decenije, dok su izvesna (na primer americka) izdata cak i pre 20 godina. Sasvim razumljivo, ova uputstva su u meduvremenu izgubila znatno od svoje aktuelnosti, s obzirom na veoma brzi razvoj tehnike naoruzanja u svetu i kod nas. Pored toga, celo- kupna materija iz ove oblasti, rasporedena je u sedam posebnih knjiga kojih danas ima sve manje, ili ih gotovo nema (narocito u nizim jedini- cama), jer u meduvremenu nisu stampana nova izdanja. Stoga je s obzirom na ove okolnosti bilo nuzno izraditi jednu ovakvu zbirku tehnickih uput- stava о celokupnoj municiji kojom raspolaze JNA. Tehnicko uputstvo » Municija*, izradeno je najvecim delom na osnovu tehnicke dokumentacije za proizvodnju — remont municije. Za sredstva gde ovakva dokumentacija nije postojala (na primer za najveci deo ameriCke municije) vrseni su preseci originalnih metaka i na taj nacin uzimani najbitniji podaci. Najveca paznja u radu posvecena je opisu metaka (mina, bombi), kao i medusobnom funkcionisanju pojedinih mehanizama i sklopova. Radi lak- seg pracenja teksta, uz opis su prilozene odgovarajuce ilustracije. Pored ovog, u sklopu obrade svakog kalibra municije posebno, dati su i najnu- zniji tehnidki i balisticki podaci, kao i nacin pakovanja i obelezavanja municije. Celokupno gradivo uputstva podeljeno je u deset poglavlja. Svaka glava cini celinu za sebe tako da se moze koristiti nezavisno od ostalog dela knjige. U opstem delu uputstva (glava I), date su najpre neop- hodne definicije, objasnjenja pojmova i sema podele municije po vrstama. Zatim je ukratko iznet pregled eksplozivnih i drugih materija koje su ugradene u pojedine vrste municije i izneti (u najopstijim crtama) osnovni principi odrzavanja municije. Ostala poglavlja obraduju peSadijsku muni- ciju, artiljerijsku municiju, mine za minobacade itd. 9
Usled obimnosti materije, Uputstvo nije moglo biti Stampano u jednoj knjizi, vec u dva dela. Tako na primer artiljerijska municija (glava X) je izdvojena u posebnu knjigu — deo II —, dok je ostala municija (glava I—IX) grupisana sva u jednoj knjizi — deo I. Tehnicko Uputstvo »Municija« je prvenstveno namenjeno tehnifikim organima jedinica i ustanova JNA i odgovarajucim organima teritorijalne odbrane i civilne zastite. Medutim, uputstvo moze korisno posluziti i na- stavnim skolskim centrima za elementarnu obuku ljudstva iz oblasti mu- nicije. Na izvesan nacin, Uputstvo predstavlja dopunu uputstava TS-I, kao i rodovskih pravila za pojedina oruzja-oruda, te se kao takvo moze upotrebiti.
Glava X ARTILJERIJSKA MUNICIJA 862. — Artiljerijski metak je skiop elemenata i mehanizama, cija pravovremena i siguma medusobna funkcija, omogudava da se iz cevi oruda izbaci zrno i postigne odredeni efekat na cilju. 1. — ELEMENTI ARTILJERIJSKOG МЕТКА 863. — Artiljerijski metak sacinjavaju sledeci elementi: — upaljaS; — koSuljica; — eksplozivno punjenje; — Cahura; — barutno punjenje, i — topovska kapsla. 1) UPALJAC 864. — Upaljac je mehanizam koji dovodi zrno do dejstva, pri udaru u prepreku ili na odredenu tacku na putanji. (1) Namena i konstrukcija upaljaca Prema nadinu funkcionisanja u odnosu na cilj, upaljace delimo na: udarne, tempirne, duplodejstvujuce i blizinske. 865. — Udarni upaljaci dejstvuju usled otpora prepreke, ili pod dejstvom ove sile i sile inercije. Ovaj drugi naCin je u Siroj primeni po§to u izvesnoj meri omogucuje bolju trenutnost dejstva, a pored toga i dejstvo upaljata i ako ne udari vrhom u prepreku. Dovoljno je samo da se javi usporenje, kao u sluCaju kad zrno udari samo oKvalnim delom u pre- preku, pa da nosad inicijalne kapsle s kapslom naleti na udamu iglu. Ovi 11
upaljadi mogu biti: trenutnog, trenutnog i inercionog, trenutnog i uspo- renog ili trenutnog, inercionog i usporenog dejstva. Prema polozaju na zmu, ovi upaljadi su: gomji i donji. Udarni upaljadi se primenjuju kod trenutnih, trenutno-fugasnih i fugasnih granata, kao i kod kumulativnih i pancimih zma. Takode se koriste i kod nekih dimnih i zapaljivih zrna. 866. — Tempirni upaljadi, dejstvuju posle izvesnog vremena u odre- denoj tadki na putanji. Primenjuju se uglavnom kod tempimih granata za protivavionska oruda. Prednost ovih upaljada, primenjenih kod granata za gadanje vazdusnih ciljeva jeste sto u sludaju »laganja« u vazduhu, granata nede detonirati pri njenom padu na zemlju i time naneti gubitke sopstvenim trupama ili stanovnistvu. Prema principu konstrukcije meha- nizma za tempiranje, oni mogu biti: pirotehnicki i mehanidki. 867. — Duplodejstvujuci upaljadi mogu dejstvovati na putanji zrna ili pri udaru u prepreku na zemlji, ukoliko »slaze« tempirni mehanizam ili se njegovo dejstvo namerno iskljuci. U njima su objedinjeni tempirni i udarni mehanizmi. Udarni mehanizam moze biti smesten na vrhu upa- ljada tj. sa udarnom iglom koja dovodi do dejstva inicijalnu kapslu usled sile reakcije prepreke, ili u donjem delu upaljaca — u kom slucaju kapsla naleti na trn pod uticajem sile inercije i tako dolazi do njegovog dejstva. Tempirni mehanizmi ovih upaljada mogu biti mehanidki i pirotehnicki. Ovi upaljadi se primenjuju kod tempirnih granata, dimnih, osvetljavajudih i zapaljivih zma. 868. — Blizinski (nekontaktni) upaljadi, spadaju u grupu automatskih tempimih upaljada, koji granatu dovode do dejstva na udaljenosti 15 do 20 m od cilja, tj. na takvoj udaljenosti na kojoj je obezbedeno efikasno dejstvo granate. Ova vrsta upaljada je kombinacija radioprijemnika i ra- diopredajnika sa elektridnim kondenzatorom, elektronskim prekidadem i elektridnom detonatorskom kapslom. Pri letu granate kroz vazduh, radio- predajnik upaljada emituje radiotalase odredene duzine i to na sve strane, bez odredenog pravca. Emitovani radiotalasi odbijaju se od cilja (avion, zemlja, voda i si.) pri demu dolazi do promene (interferencije) odbijenih talasa koji bivaiu primljeni od radioprijemnika. Kada promena (interfe- rencija) odbijenih talasa dostigne potreban intenzitet, u zavisnosti od kon- strukcije upaljaca. vrste i udaljenosti cilja, onda oni aktiviraju elektronski prekidac, koji spaja elektridni kondenzator sa elektridnom detonatorskom kapslom. Tada dolazi do naglog praznjenja kondenzatora i elektridna struja pali elektridnu detonatorsku kapslu koja preko detonators izaziva dejstvo granate. (2) Osnovni principi konstrukcije upaljada 869. — Upaljac kao mehanizam, sastoji se iz vi§e uredaja i elemenata koji ga zaiednidki dine sposobnim da svoje dejstvo ispolji onda kada je potrebno tj. onda kada je podesavanjem njegovo dejstvo pozeljno. Bez ovih uredaja i elemenata, upaljac nije u stanju da zadovolji osnovne uslove koji se njemu nostaviiaiu. s obzirom na njegovu namenu. Pomodu ovih uredaja i elemenata, uspostavlja se vatreni lanac upaljada. 12
870. — Uredaji i elementi upaljaca su: telo, mehanizam za opaljenje, osiguravajuci mehanizam, tempimi mehanizam, mehanizam za regulisanje dejstva upaljaCa, mehanizam za samolikvidaciju i detonator. Svi ovi ele- ment! i mehanizmi se ne nalaze u jednom upaljacu, vec svaka vrsta upa- Ijada s obzirom na namenu i konstrukciju, ima odgovarajude mehanizme. 871. — Telo upaljaca je namenjeno da sve delove upaljaca objedini u celinu i tako omoguci pravovremeno i sigurno dejstvo. Telo upaljaca se izraduje od razlicitih materijala, kao Sto su: duraluminijum, mesing, celik, plasticna masa, legure cinka i si. Na donjem, spoljnom delu tela su navoji za navijanje na zrno, a zavoj na unutrasnjoj povrsini ovog dela tela sluzi za uvijanje detonatora, odnosno dna upaljaca.1) Spoljnji oblik tela upaljaca je konusan ili ozivalan kako bi lakse savladao otpor vazduha. Na spoljnjoj povrsini su odgovarajuce oznake i leziste koje sluzi za navijanje i odvi- janje upaljada sa zma. Da bi se zastitilo od korozije, telo upaljaca izradeno od celika se obicno brunira, fosfatira, cinkuje ili kadminizira. Tela upa- IjaCa izradena od obojenih metala, odnosno od njihovih legura, obidno se samo lakuju. 872. — Mehanizam za opaljenje je namenjen da posle udara u pre- preku ili u odredenoj tacki na putanji proizvede potreban pocetni impuls i preko tzv. in.icijaln.og lanca dovede zmo do dejstva. Inicijalni lanac po- dinje od inicijalne kapsle a zavrsava se detonacijom eksplozivnog punje- nja u zmu. Plamen od inicijalne kapsle dovodi do dejstva detonatorsku kapslu, detonatorska kapsla inicira detonator, a od njega se detonacioni talas prenosi na eksplozivno punjenje, koje nakon toga detonira. Ovo je najprostiji inicijalni lanac. Medutim, neki upaljaci izmedu inicijalne i de- tonatorske kapsle imaju usporac i pojacnik plamena, a neki jos i prenosno eksplozivno punjenje. U gomjim upaljacima, posle uklanjanja osiguranja, moze biti slobodna udama igla i nosad inicijalne kapsle, ili samo udama igla. Prvi princip je vise primenjen, jer omogucava bolju trenutnost dejstva, posto udama igla usled otpora prepreke zaostaje a nosad inicijalne kapsle ide napred pod dejstvom sile inercije, koja se javlja kao posledica usporenja zma. U donjim upaljadima je ili udvrScena igla (tm), ili je utvrden nosac ini- cijalne kapsle. Ovakav princip je primenjen zbog toga sto pri udaru zma u prepreku na oba dela dejstvuje samo sila inercije u smeru kretanja zma, pa nosad inicijalne kapsle i igla (tm) teie da idu napred. Mehanizam za opaljenje se najcesce sastoji od: udaraca sa udarnom iglom, inicijalne kapsle, nosaca inicijalne kapsle i osiguravajuce opruge. 873. — Osiguravajuci mehanizam sluzi da obezbedi sigurnost upaljata pri rukovanju municijom kao i pri prolazu zma kroz cev oruda i letu kroz vazduh. Ovi osiguradi mogu da budu unutrasnji i spoljnji. Unutrasnji osiguraci se sastoje od kuglica, opruga, segmenata, valjcica, cahura i si. pomocu kojih se udvrscuje (fiksira) udama igla kao i ostali elementi upa- ljaca. Ovi osiguraci uklanjaju se pomocu inercije ili centrifugalne sile Neki upaljaSi pored unutraSnjih osigurada imaju i spoljne osigurace u vidu zice ili rascepke, koja se sa upaljaca skida pre punjenja oruda. * *) Izuzetak se odnosi na upaljaC UTU, M51A5 (PD, M515). 13
Poseban zahtev koji se pred upaljac postavlja je njegova sigurnost od prevremenog dejstva. Princip osiguranja upaljaca od prevremene detona- cije sastoji se u tome da se omoguci uspostavljanje vatrenog lanca upaljaca tek kada zrno napusti cev oruda. Prema ovom osiguranju, upaljaci se dele na: neosigurane, poluosigurane i potpuno osigurane. U neosigurane1) upaljace spadaju svi oni upaljaci kod kojih se vatreni lanac od inicijalne kapsle do detonatora moze uspostaviti pre opaljenja metka. Kod ovih upaljada, ako na bilo koji nacin dode do paljenja bilo koje kapsle neizbezno ce doci do detonacije granate. Ovo je narocito opa- sno pri opaljenju metka i prolazu zrna kroz cev oruda, jer u tim momen- tima inicijalni eksplozivi u kapslama trpe veliko naprezanje. U poluosigurane upaljace ili kako se jos obicno zovu delimicno osi- gurane upaljace, spadaju takvi upaljaci kod kojih je vatreni lanac pre- kinut izmedu inicijalne i detonatorske kapsle, sve do momenta izlaska zrna iz cevi oruda. Kod ovih upaljaca, ako dode do paljenja inicijalne kapsle, plamen se nece preneti na detonatorsku kapslu zbog postojanja osiguraca koji spre€ava ovaj prenos. Po izlasku zrna iz cevi, ovaj osigurac se sklanja i tada se u potpunosti uspostavlja vatreni lanac upaljada. Medutim, kod ovih upaljada ako dode do paljenja detonatorske kapsle, neizbedno ce doci do detonacije zrna. U potpuno osigurane upaljace spadaju takvi upaljaci kod kojih je po- mocu raznih osigurafia, vatreni lanac prekinut izmedu inicijalne kapsle, detonatorske kapsle i detonatora. Kod ovih upaljaca, ako bi doSlo do deto- nacije bilo koje kapsle, detonacija zrna nece se izazvati zbog postojanja pomenutih osiguraca. Po izlasku zrna iz cevi oruda, ovi osiguraci se skla- njaju ustranu i tako se omogucava uspostavljanje vatrenog lanca na cilju. 874. — Tempirni mehanizam tempirnih i duplodejstvujucih upaljaca je namenjen da se pomocu njega regulise vreme dejstva upaljaca tako da do njega dode tacno posle odredenog vremena u zeljenoj tacki na puta- nji zrna. U inicijalnom lancu pirotehnidkih tempirnih upaljaSa, izmedu inici- jalne kapsle i pojadnika plamena su dva ili tri tempirna koluta od preso- vanog crnog baruta, sa odredenom brzinom sagorevanja po jedinici duzine. Kolutovi su tako slozeni da prvo sagoreva gornji a zatim se plamen prenosi na ostale kolutove. Vreme sagorevanja tempirnih kolutova se obicno izra- zava u sekundama, sa najmanjom vrednoScu jednog podeoka od 0,2 sek. Za neke upaljace se ovo izrazava u podeocima, a vrednost jednog podeoka iznosi oko 50 m. U mehanickim tempirnim upaljacima je udarna igla vezana sa meha- nizmom za tempiranje, koji je posle odredenog vremena oslobada i ona vrsi opaljenje inicijalne kapsle. Kao energija za pokretanje tempirnog mehanizma koristi se satna opruga ili centrifugalna sila, koja se javlja kao posledica obrtne brzine zrna pri letu kroz vazduh. Za stavljanje tempirnog *) Usvojeni naziv »neosiguran« se cesto identifikuje sa izrazom »nesiguran«, Sto unosi zabunu i osecaj nesigurnosti kod organa koji rukuju municijom. U stvari, to su pouzdani upaljadi za koje bi mozda naziv »s osnovnim osiguranjem* bio ade- kvatniji. 14
mehanizma u pogon koristi se sila inercije, koja se javlja kao posledica pravolinijskog ubrzanja zma. Tempirni mehanizam mehanicki tempimih upaljaca je komplikova- niji, a samim tim i skuplji od pirotehnickih upaljada. Ali, bez obzira na to, mehanidki upaljadi se danas mnogo vise primenjuju. Ovo je zbog toga sto na brzinu i ravnomemost sagorevanja tempimih kolutova utide hemij- ski sastav, krupnoda i vlaznost baruta, pritisak presovanja, gustina vazdu- ha i dr. Usled ovih uticaja, brzina sagorevanja tempimih kolutova se me- dusobno razlikuje i zbog toga dolazi do veceg rasturanja tadaka rasprska- vanja na putanji. 875. — Mehanizam za regulisanje dejstva upaljaca je namenjen za podesavanje upaljada na trenutno, inerciono ili usporeno dejstvo. Pode- savanje se moZe vrsiti pomocu kapice, koja se nalazi na vrhu upaljada, ili pomocu posebnog regulatora. Ovaj mehanizam se primenjuje u izve- snim gomjim udamim upaljacima, dok se u nekim donjim upaljadima du- Sina usporenja regulise automatski prema jadini otpora cilja, tj. prema vremenu koje prode od momenta udara zma u prepreku pa do njegovog dejstva. Podesavanje na trenutno i usporeno dejstvo nekih upaljada se postiie pomodu kapice na vrhu upaljaca. Ukoliko se zeli trenutno dejstvo, pre gadanja se sa vrha odvije kapica i, prilikom udara u prepreku, usled otpora prepreke, udama igla polazi nazad i ubodom dovodi do dejstva inicijalnu kapslu. Medutim, ako se zeli inerciono dejstvo (kratko uspo- renje), kapica se ne odvija i, prilikom udara u prepreku, udarad sa udar- nom iglom ne moze da ide nazad, ved samo nosad inicijalne kapslu, pod dejstvom sile inercije ide napred, te se inicijalna kapsla nabode na iglu t detonira. Za vecinu upaljada usporeno dejstvo se postize na slededi nadin: iz- .nedu inicijalne i detonatorske kapsle su dva kanala. U jednom kanalu je upresovan sporogoreci sastav od crnog baruta, a kroz drugi kanal, po- predno (pod uglom od 90° u odnosu na duzu osu), prolazi regulator. Regu- lator moze biti pokretan prema periferiji ili nepokretan. Pokretan regula- tor moze biti u vidu klipa ili plodice, a nepokretan je obidno u vidu klipa sa poprecnim otvorom i uzduznim kanalom za prolaz plamena. U upaljacu sa pokretnim regulatorom se trenutno dejstvo postize na taj nadin sto se regulator ostavi Slobodan i, posle napustanja cevi, usled centrifugalne sile, on se sklanja u stranu i omoguduje da plamen od inici- jalne kapsle ide neposredno na detonatorsku kapslu. Ukoliko se zeli uspo- reno dejstvo, regulator se ucvrScuje. Posle napuStanja cevi, on ostaje na svom mestu, te plamen od inicijalne kapsle ne moze da ide neposredno na detonatorsku kapslu, nego prvo pali usporac koji gori izvesno vreme i omogucuje prodor zma u prepreku, pa tek onda dovodi do dejstva deto- natorsku kapslu. U upaljacu sa nepokretnim regulatorom se zeljeno dejstvo postize nje- govim okretanjem za 90°. Kad je otvor na regulatoru postavljen paralelno sa duzom osom, tj. sa kanalom za prolaz plamena, dobija se trenutno dejstvo. Ukoliko je ovaj kanal zatvoren punim delom regulatora, upaljac je podesen na usporeno dejstvo. 15
Upaljaci sa trenutnim, inercionim i usporenim dejstvom imaju jedan od pomenuta dva uredaja za trenutno i usporeno dejstvo i kapicu na vrhu. Upaljac se na zeljeno dejstvo podesava na sledeci nacin: — za trenutno: kapica sa vrha upaljaca se skine a regulator se ostavi otvoren; — za inerciono: kapica sa vrha upaljaca se ne skine a regulator se ostavi otvoren; — za usporeno: kapica sa vrha upaljada se ne skine a regulator se zatvori. Svi donji upaljaci (izuzev upaljaca za kumulativna zrna) imaju uspo- race, jer se od njih zahteva da zrnu omoguce najpre prodor u prepreku, pa tek onda dejstvo. Neki od ovih upaljaca imaju usporace, koji automat- ski regulisu duzinu (vreme) usporenja. 876. — Mehanizam _z_a samolikvidaciju. U zavisnosti od nadina dejstva, postoje dve vrste ovih mehanizama: pirotehnicki i mehanicki. Pirotehmcki mehanizam se sjistoji od: micijalne kapsle i samalikvi- datora od cfnog 'baruta. Samolikvidator se pali_plamenom od inicijalne kapsle" j os pri kretanju zrna kroz cey oruda. Vreme gorenja samolikvida- tora je 9—14_sekundi^Nakon ovog yremena.dolazL do dejstva detonatorske kapsle i detonacije eksplozivnog punjenja u zrnu. Konstrukcija i rad mehanickog samolikvidatora data je pri opisu upaljaca koji su njime snabdeveni (tacka 952, 973, 1028). 877. —- Detonator jejnamenjen da prihvati plamen od inicijalne kapsle i sopstvenom detonacijom dovede do" dejstva eksplozivno punjenje u zrnjx U nekfm” upaljacima detonator ne cini sastavni deo upaljaca, vec sam predstavlja celinu. Detonator se sastpji iz: detonatorske kapsle, detonator- skog eksplozivnogjpunjenja i kosuljice^ Pored navedenih delova, pojedini detonatori u svom sastavu imaju i delove za potpuno osiguranje. Ovi delovi sprecavaju da se detonacioni talas prenese na eksplozivno punjenje u zrnu ukoliko iz bilo kojih razloga dode do dejstva inicijalne ili detonatorske kapsle za vreme cuvanja, ruko- vanja, transporta, opaljenja metka, kao i za vreme prolaska zma kroz cev oruda. Тек posto zrno napusti cev oruda, moguce je formiranje inici- jalnog lanca u upaljacu posle dejstva inicijalne kapsle. Potpuno osigu- ranje. je postignuto na taj nacin stp ie, za vreme dok zrno ne napusti cev oruda, detonatorska kapsla ekscentridno postavljena u odnosu na pre- "nosno eksplozivno punjenje ili se izmedu njih nalazi klip potrebne de^ bljine^ ~ - — - j _(3L_Osnovni principi armiranje upaljaca 878. — Za upaljac se kaze da je armiran onda kada je spreman da izazove _deistvo~"zrna. tj. kada su se svi delovi za osiguranje uklonili u odgoyarajuci nolozaj i kada su se "deloVT" za osiguranje od prevremene TTetonacije kod poluosiguranih i potpuno osiguraniKL upaljaca uklonUT i uspostavili vezu vatrenog lanca upaljada.- Armiranje upaljaca vrsi se pTt prolazi zrna kroz cev oruda i pri leTuTkroz'vazduh neposredno posle izlaska Jz cevi. Glavne sile koje se koriste za armiranje upaljada jesu sila inercije. iiicentrifugalna sila. Kod nekih upaljaca za armiranje se koriste obe sile, fu kod nekih samo”Tedna. 16
Inercija mozeda^se ispolji na dva nacina i to: prinaglom pokretu jzma u cevTpri opaljenju metka i pri naglom zaustavljanju prilikojn udara iTprepreku. Sila inercije koja se javlja pri opaljenju metka i naglom po- Tasku zrna iskoriscena je za oslobadanje osiguraca upaljaca ili za njihovo ostajanje u mestu dok ne nastupi momenat njihovog uklanjanja. Pome- ranje pojedinih delova za osiguranje unapred nastaje pri smanjenju brzine zrna u letu.JSila inercije koja nastaje pri udaru zrna u prepreku upotre- bljena je za^aTetanjejidarne igle" na inicijalnu kapslu, ili pak inicijalne Tcapsle na utyrdenuTglu (tm) kod mercionih upaljaca^ Centrifug&lnasila nastaje pri obrtanju zrna oko duze ose pri njego- vom letu kroz vazduh. Ova_sila je iskoriscena za pokretanje uredaja za tempiranje kod mehanicloh_tempirnih upaljaca kao i za uklanjanje raznih centrifugalnih osiguraca, ako su ovi konstruisam tako da se mogu pokre- nuti uglavnom (rotacionom) brzinom zrna косГ oruda za koje se upotre- "bljavajir 2) KOSULJICA 879. — Kosuljica zrna sluzi za smestaj eksplozivnog punjenja i upa- ljaca. Ona stiti eksplozivno punjenje od spoljnih mehanickih i atmosfer- skih uticaja; izdrzava naprezanja prilikom kretanja zrna kroz cev oruda i prilikom udara u cilj; svojom masom obezbeduje ziroskopsku stabilnost zrna na putanji; nosi centrirajuci i vodeci prsten i u izvesnim slucajevima dejstvuje na cilj svojim parfiadima prilikom rasprskavanja. Kosuljica se izraduje od celicnog liva i valjanog tkz. granatnog delika. Od valjanog 6elika, kosuljica se izraduje rezanjem, hladnim i toplim ko- vanjem. Za izradu kosuljica savremenih razor- nih granata najcesce se koriste valjani uglje- nicni i manganski celici, koji pokazuju dobre osobine pri obradi kovanjem, a pri eksploziji daju zadovoljavajuci broj efikasnih parcadi. Kosuljica se izraduje najcesce iz jednog komada, a moze biti sa navijenom glavicom ili dnom. Duzina kosuljice iznosi od 3—6 klb. Na kosuljici zrna sa spoljne strane (si. 162) razlikujemo: — ozivalni deo; cilindricni deo; — vodeci prsten; deo pozadi vodeceg prstena; i — dno. 880. — Ozivalni deo kosuljice omogudava zrnu da lakse savladuje otpor vazduha na puta- nji. Proteze se od vrha zrna od gomjeg centrira- Sl. 162 — Kosuljica zrna artiljerijskog metka: I — Oiivalni deo; II — CilindriCni deo; III — Deo pozadi vo- dedeg prstena; IV — Dno; a — Centrirajuci prsten; b — Vodeci prsten. 2 17
juceg prstena. Ozivalni deo je kod pojedinih zrna razlicit, sto zavisi od pocetne brzine i dalekometnosti. Poluprecnik kruga koga cini ozivalni deo, krece se u granicama od 6—11 kalibara. Kod zrna za velike domete i po- cetnu brzinu, poluprecnik ozivalnog dela krece se od 10—11 kalibara, odnosno iznosi oko polovine ukupne duzine zrna. Ozivalni deo predstavlja najfcesce jedinstvenu celinu u sklopu citave kosuljice. Medutim, ima sluca- jeva kada se na vrh ozivalnog dela namesta tkzv. glavica (adapter), radi uvijanja upaljaca. 881. — Cilindricni deo, krece se od 1—3 kalibra sto takode zavisi od dalekometnosti i pocetne brzine zrna. Na ovome delu nalazi se jedan, a najcesce dva centrirajuca ojacanja, ciji je precnik od kalibra oruda manji za 0,1 — 0,5 mm. Centrirajuca ojacanja namenjena su da centriraju gra- natu ili zrno pri prolazu kroz cev oruda tako, da se njegova duza osa poklapa sa osom kanala cevi. Kod granate ili zrna koja imaju samo jedno centrirajuce ojacanje, ulogu drugoga vrsi vodeci prsten, koji se nalazi na donjem cilindricnom delu. Centrirajuca ojacanja moraju biti narocito fino obradena kako bi se smanjilo trenje izmedu njih i kanala cevi. Cilin- dridni deo granate ili zrna van centrirajucih ojacanja manjeg je precnika i grubo je obraden. Sirina centrirajucih ojacanja krece se oko 1/5 — 1/6 kalibra. Sirina donjeg centrirajuceg ojacanja ako se nalazi iznad vodeceg prstena je nesto veca od gornjeg. Ovo je iz razloga da pri ubacivanju metka ili same granate — zma, centrirajuce ojacanje svojim jednim de- lom nalegne na puni profil vodiSta u cevi, u cilju pravilnijeg urezivanja vodeceg prstena i prolaza kroz cev oruda. Da bi se obezbedilo sto pravilnije kretanje zrna kroz cev oruda, tj. da bi vodenje bilo pravilno, potrebno je da duzina vodenja bude sto veca. Duzinu vodenja sacinjava razmak od prednjeg centrirajuceg ojacanja do vodeceg prstena, odnosno do zadnjeg centrirajuceg ojaCanja, ukoliko se on nalazi iza vodeceg prstena. Medutim ovo je u suprotnosti sa zahtevima spoljne balistike, jer vefia duzina cilindricnog dela zma povedava njegov balisticki koeficijent. Zbog toga se duzina vodenja mora dovesti u sklad sa oba ova zahteva. Kod savremenih oblika artiljerijskih zma, duzina vo- denja iznosi 1,2 do 2,2 kalibra zavisno od brzine kretanja projektila. Vecim podetnim brzinama odgovara manja duzina vodenja i obmuto. 882. — Vodeci prsten ima zadatak da: — prenese na zrno obrtno kretanje oko uzduzne ose; — vrsi sto potpunije zaptivanje cevi u toku kretanja zrna i onemo- guci prodiranje barutnih gasova u prostor ispred zrna; — obezbedi poklapanje uzduzne ose zrna sa uzduznom osom cevi oru- da u toku kretanja zma kroz cev; — osigura pri polazu zrna pocetni pritisak barutnih gasova koji ce omoguciti pravilno sagorevanje barutnog punjenja. 18
Vodeci prsten se uglavnom izraduje iz jednog dela, a utisnut je u zleb na cilindridnom delu kosuljice. Profil ovog zleba je najcesce u obliku »lastinog repa«. Da se vodeci prsten ne bi okretao oko koSuljice, povrSina zleba je na razne nacine nasecena. Za izradu vodeceg prstena pretezno se koristi bakar, a zatim mekani celik ili sinterovano gvozde. Pored navedenih, postoje i tzv. bimetalni prstenovi. Njihov je gomji (radni) deo od bakra, a donji deo od celika. Sirina vodeceg prstena kod vecih kalibara iznosi 25—30 mm a za manje i srednje ispod 20 mm. U slucajevima gde je potreban siri vode6i prsten (s obzirom na veliku pocetnu brzinu zrna) onda se obicno izraduju dva uza prstena izmedu kojih postoji Slobodan prostor. Ovo je iz razloga sto bi usled otpora koji se javlja u jednom sirokom vodecem prstenu, koji se suprotstavlja pri urezivanju i gnjecenju, moglo doci do smicanja ili kidanja. Urezivanje vodeceg prstena u polja cevi, praceno je »oticanjem« ma- terijala vodeceg prstena, uglavnom pozadi prstena. Kod sirokog prstena taj otpor bio bi znatno veci, te prostor izmedu dva uza vodeca prstena omogucava lako »oticanje« materijala, pri demu se taj prostor delimicno ispunjava i obrazuje jedan zupcasti venae. U novije vreme, umesto dva uza prstena, izraduje se jedan siri na kome se nalaze jedan, dva pa ёак i tri poprecna kanala koji imaju istu ulogu kao i prostor izmedu dva vo- deca prstena. Precnik vodeceg prstena je nesto veci od kalibra cevi. Ova se razlika krece u granicama od 0,0009 — 0,012 kalibara. Ovo je neophodno radi obezbedenja sigurne zaptivenosti barutnih gasova pri opaljenju metka. Deo pozadi vodeceg prstena najcesce se izvodi u vidu zarubljenog konusa, cime se smanjuje aerodinamiCki otpor. Ovaj deo ima nepovoljan uticaj na stabilnost zrna u letu, koji je sve veci sto je brzina zrna veca, tako da se kod zrna koja imaju veliku brzinu, zadnji konus ne izvodi. Kod zrna sa brzinom leta u podzvucnoj oblasti, oblik zadnjeg konusa nema znacaja. Dno zma je uglavnom sastavni deo kosuljice. Medutim, kod nekih zrna kao sto su pancirna, dimna, osvetljavajuca i druga, dno je posebno izradeno i navojima ili na drugi nacin spojeno s kosuljicom. Negativna strana posebno izradenog dna je sto je, na taj nacin moguce prodiranje barutnih gasova u unutrasnjost granate, sto pod odredenim okolnostima moze izazvati dejstvo zma u cevi oruda. Zbog toga se pri zaptivanju zazora pri utvrdivanju dna mora posvetiti posebna paznja. Zaptivajuci prstenovi za ovu svrhu najdesde su od bakra. Kod nekih pancimih zrna, s obzirom da su tamo zastupljeni donji upaljadi, dno sacinjava nosac upaljaca. Preko dna zma (za sludajeve kada je laboraeija izvrSena brizant- nim eksplozivom) je najfiesce privarena kruzna plocica, cija je uloga da spredi prodor barutnih gasova u unutrasnjost granate, kroz eventualne pukotine na dancetu. 2* 19
3) EKSPLOZIVNO PUNJENJE 883. — Eksplozivno punjenje je namenjeno da kosuljicu zrna dovede do rasprskavanja na cilju. Izraduje se od brizantnih eksploziva: trotila, mesa vine trotila i heksogena, mesavine trotila i amonijevog nitrata (ama- tola) i dr. Eksplozivno punjenje obicno ispunjava celokupnu unutrasnjost kosuljice zrna izuzev dela za detonator upaljaca ili eventualno dopunski detonator. Od ovog se izuzima eksplozivno punjenje kod kumulativnih zrna, koje je oblikovano u vidu konusa, radi postizanja posebnog efekta. Eksplozivno punjenje kod dimnih i zapaljivih zrna udarnog tipa smeSteno je u posebnu cevcicu i stavljeno u sredinu dimne (zapaljive) materije. Zadatak ovako oblikovanog eksplozivnog punjenja je da u odredenom trenutku razbije kosuljicu zrna i rasprsi dimno (zapaljivo) punjenje. Umesto eksplozivnog punjenja kod pojedinih zrna specijalne namene, upotrebljena je odgovarajuca hemijska materija kao: beli fosfor ili me- savina cinka u prahu i heksahloretana (HC smesa) za dimna zrna; beli fosfor i termit za zapaljiva zrna; aluminijum i magnezijum u prahu, ka- lijum, silicijum i dr. za osvetljavajuca zrna itd. U pojedinim slucajevima, eksplozivnom punjenju se dodaju materije kao sto je Al i Mg u prahu radi povecanja efekta zapaljivosti eksplozivnog punjenja. 4) CAHURA 884. — Cahura je namenjena za smestaj barutnog punjenja i topovske kapsle. Osim toga, cahura osigurava zaptivanje barutne komore, ne do- puStajuci pri tom prodiranje produkata sagorevanja barutnog punjenja izmedu spoljnje povrsine Cahure i zidova komore cevi. Cahura istovre- meno omogucava lako i brzo punjenje-praznjenje oruda, kao i zastitu barutnog punjenja od stetnih spoljnih uticaja. Po obliku, cahura je prilagodena barutnoj komori cevi i konstruktiv- nim osobinama zatvaraca. Razlikujemo cahure za: — sjedinjene metke; — polusjedinjene metke, i — dvodelnu municiju. Za sjedinjene metke, cahura (si. 163) ima: grlic, plast i dance. Grlic ima usta (1) i grlo (I). To je ujedno najtanji deo Cahure — zbog potrebe sirenja pri opaljenju metka. Plast cahure je konusan i iduci ka dancetu sve deblji. Na njemu razlikujemo: konusni deo (II), i telo plasta (III). Dance cahure je masivno jer se u njega smesta topovska kapsla, a osim toga ono trpi veliki pritisak barutnih gasova pri opaljenju metka. Dance ima obod (2) ili venae (2), dno (3), leziste kapsle (4), otvor za prolaz plamena (5) i zvono (6). Obod (venae) sluzi za izbacivanje cahure iz lezista metka i kao granicnik dubine zalazenja cahure u cev oruda. Le- zi§te kapsle moze biti sa navojima i bez njih, sto zavisi od konstrukeije topovske kapsle. 20
Za polusjedinjene i dvodelne metke, Cahura (si. 164) je istovetna sa- prethodnom, izuzev sto nema konusni deo plaSta i grlic. Cahura se uglavnom izraduje od mesinga i to od 68—72% bakra i 28—32% cinka, sa nesto gvozda i olova. Mesing omogucava relativno jed- Sl. 163 — Cahura sjedinjenog artiljerijskog metka: I — Grlid Cahure; II — Konusni deo plaSta; HI — Pla§t Cahure; 1 — Usta Cahure; 2 — Obcd (venae); 3 — Dno; 4 — Leziste kapsle; 5 — Otvor za prolaz plamena; 6 — Zvono. SI. 164 — Cahura polu- sjedinjenog i dvodelnog artiljerijskog metka: III — PlaSt cahure nostavnu izradu i dobro funkeionisanje cahure, te je skoro nezamenjiv u ovom pogledu. Medutim, zbog deficitamosti bakra, osvojene su i celicne Cahure. One se izraduju od specijalnih Celika, pogodnih za duboko izvla- Cenje. Osnovna razlika izmedu mesinganih i CeliCnih Cahura je u moguC- nosti njihove viSestruke upotrebe. Nairne, mesingane Cahure se mogu ko- ristiti za gadanje pet puta nakon prve upotrebe, dok CeliCne izdrzavaju svega 2—3 opaljenja, a potom prskaju. Postoje i Cahure koje se izraduju od traka valjanog CeliCnog lima, tzv. motane Cahure. Ovakve Cahure, s obzirom na njihove konstruktivne osobine upotrebljavaju se za komple- tiranje munieije za haubiCka oruda gde je maksimalni pritisak barutnih gasova relativno mali. Zastita mesinganih Cahura od korozije je jedno- stavna i uz to vrlo efikasna, a izvodi se pasivizaeijom i lakovanjem ili patiniranjem. Zastita CeliCnih Cahura se vr§i: fosfatiranjem a zatim lako- vanjem, prevlacenjem tankim slojem bakra ili mesinga, bruniranjem itd. 21
5) BARUTNO PUNJENJE 885. — Barutno punjenje predstavlja tezinski tacno odredenu koli- cinu baruta, definisanog sastava, hemijskih, fizickih i balistickih osobina, odredenog oblika i dimenzija barutnog zrna, koji je sposoban da pri sago- revanju razvije odgovarajucu kolicinu gasova da zrno izbaci iz cevi oruda na odredeni domet uz odredenu tablicnu pocetnu brzinu i uz dozvoljeni maksimalni pritisak barutnih gasova. Tezina barutnog punjenja se posebno odreduje ne samo usled pro- mene vrste, oblika i dimenzija barutnih zrnaca, vec i za svaku novoizra- denu seriju baruta. Ovo je potrebno zbog toga sto kod svake nove serije baruta postoji izvesna mala razlika u hemijskim, fizickim i balistic- kim osobinama, sto se vidno odrazava i na odstupanje pocetne brzine, mak- simalnog pritiska i dometa. 886. — Za laboraciju barutnih punjenja najcesce se koriste sledeci oblici barutnih zrna: — cevasti barut razlicitog precnika i duzine; (pri procesu sagoreva- nja, povrsina baruta ostaje relativno nepromenjena — konstantna; u jed- nakim vremenskim intervalima i pri istom pritisku sagorevanja, razvija istu kolicinu gasova. Sagorevanje je momentalno. Primenjuje se kod oruda sa dugackim cevima); — viSekanalni barut razlicitog precnika i duzine; (sa vremenom sa- gorevanja raste i povrsina baruta progresivno sagorevanje; zavrsetak sa- gorevanja je degresivan, usled pojave komadica baruta koji sagorevaju uz smanjenje povrsine. Kod ovog oblika barutnog zrna usporen je pad pri- tiska posle postizanja maksimalne vrednosti, jer povecanje emisije gasova raste sa povecanjem zapremine u topovskoj cevi. Primenjuje se kod veli- kog broja oruda sa kratkom i dugom cevi); — barut u obliku plocice ili stapica; (sagoreva uz stalno smanjenje povrsine — izrazito degresivno sagorevanje. Primenjuje se kod oruda koja zahtevaju upotrebu veoma zivih i energetskih jakih baruta (haubice). 887. — Prema ustrojstvu, barutna punjenja mogu biti stalna i pro- menjiva. Pod stalnim barutnim punjenjem podrazumeva se odredena kolicina baruta cija se tezina u odnosu na domet ne moze menjati i gadanje se izvodi uvek istom kolicinom baruta. Ova vrsta punjenja se primenjuje kod svih sjedinjenih metaka, a kod polusjedinjenih i dvodelnih samo za neke vrste zrna kao sto su: pancirna, kumulativna i probojna. Kod vedine sjedinjenih metaka, barutno punjenje je slobodno nasuto u cahuri. Kada barutno punjenje nije dovoljno da popuni celokupnu zapreminu cahure, stavljaju se kartonski elementi koji fiksiraju barutno punjenje u cahuri. Pod promenljivim barutnim punjenjem podrazumeva se odredena kolicina baruta smestenog u vise kesica (iste ili razlicite tezine), pa se t'me postize veca fleksibilnost vatre, povecava upotrebna vrednost oruda i dobija duzi vek trajanja cevi. Kod promenljivih barutnih punjenja ra- zlikujemo: — osnovno punjenje koje obicno sadrzava najvecu kolicinu baruta u odnosu na delimicna punjenja, daje potrebnu energiju za odredeni naj- 22
manji domet i sa relativno niskim pritiskom obezbeduje odgovarajuce vrednosti pocetne brzine i funkciju upaljaca. Osnovno punjenje je izra- deno od iivog baruta i barutna zrna su manjih dimenzija od baruta u delimiCnim punjenjima; u cahuru je smesteno na dnu, tj. neposredno iznad topovske kapsle; — delimiSno punjenje je smeSteno u dve ili vise svilenih kesica iz- nad osnovnog punjenja. Ako je tezina barutnog punjenja u svakoj kesici delimicnog punjenja ista, tada se ne vrsi oznacavanje brojevima pojedinih punjenja. Medutim, ukoliko je tezina punjenja u pojedinim kesicama de- limicnog punjenja razliCita, tada obavezno svaka kesica nosi svoj broj. Osnovno punjenje nosi broj 1, a brojeve 2, 3 i dalje nose delimicna pu- njenja redom, odozdo prema gore. Kod sovjetske municije je slucaj obmut, tj. osnovno punjenje nosi najvedi broj, a prvo punjenje odozgo broj 1, 2, 3 itd. (1) Pomocni elementi barutnog punjenja 888. — U pomocne elemente barutnog punjenja spada: pripala, sred- stva za sprecavanje bleska, sredstva protiv bakarisanja cevi, kartonski poklopci, cilindri (prizme) i flegmatizatori. 889. — Pripala je odredena kolicina cmog ili sitnog nitroceluloznog baruta, koja sluzi kao posrednik izmedu topovske kapsle i barutnog pu- njenja, a radi njegovog brzeg i sigumijeg pripaljivanja. Velicina pripale zavisi od vrste baruta i tezine barutnog punjenja, a u izvesnoj meri i od jadine topovske kapsle. Pripala se uglavnom primenjuje kod topovskih kapsli bez plamenika. Oblik i velicina pripale zavisi od tezine i konstrukcije barutnog pu- njenja. Tezina pripale je najcesce od 1 do 3% tezine barutnog punjenja. Pripala je obicno smestena u posebnu kesicu, koja se pricvrscuje za osnovno punjenje. Kesica napunjena pripalom proSiva se sa nekoliko pa- ralelnih ili, koncentricnih savova, kako pri horizontalnom pomeranju pu- njenja barut ne bi spao na jednu stranu. Manje pripale se mogu pomofiu jednog platnenog kruzica i neposredno prisiti uz donju stranu osnovnog punjenja. 890. — Sredstva za sprecavanje bleska. Pri opaljenju metka, ispred usta cevi dolazi do pojave svetlosti, koja nocu moze biti vidljiva na vrlo velikom odstojanju. Stetnost ove pojave je ocigledna, jer se na taj nafiin demaskira orude i vatreni polozaj. Prema mestu gde se pojavljuje, kao i prema faktorima koji je izazivaju, ova svetlost je dvojakog karaktera. Neposredno ispred usta cevi se pojavljuje svetlost relativno malog inten- ziteta: danju je neprimetna a nocu je vidljiva na odstojanju od 200 — 300 metara. Ova svetlost se naziva plamen na ustima cevi. Nekoliko metara ispred usta cevi se pojavljuje svetlost veceg intenziteta, koja nema nikakve veze sa prethodnom, a koja je na manjim odstojanjima vidljiva i danju, a nocu Cak i na 15—20 km. To je blesak. Pojava plamena na ustima cevi nema veci znacaj, ali se no moze ni otkloniti. Plamen se pojavljuje kao neposredna posledica visoke tem- 23
perature produkata sagorevanja, a njegov intenzitet zavisi od vise faktora. Temperatura barutnih gasova na ustima cevi obicno iznosi oko 1500 do 2000°C i pri gadanju raste sa brojem ispaljenih metaka. Posto barutni gasovi sadrze uvek i izvestan procenat cvrstih cestica (pepeo od kesica, kartonskih poklopaca i dr.), to ove destice zbog usijanja, postaju izvori svetlosti. PoSto malodimni barut ima negativni bilans kiseonika, to i produkti sagorevanja nisu potpuno sagoreli gasovi. Pored ugljen-dioksida i vodene pare, postoji i znatan procenat ugljen-monoksida, metana i vodonika, koji se pale kada se posle opaljenja metka pomeSaju sa kiseonikom iz vazduha. Velicina nastalog bleska proizilazi iz ukupne kolicine nepotpuno sagorelih gasova, sto znaci da de oruzje veceg kalibra imati veci blesak. Sprecavanje bleska ispred usta cevi moze se postici na vise nadi- na, i to: A — Promenom hemijskog sastava sagorelih barutnih gasova, tj. sma- njenjem kolicine zapaljivih gasova (CO, CH4H2 i si.). To se postize doda- vanjem barutnoj masi jos pri izradi materija bogatih kiseonikom. Medu- tim, ovaj metod nije naSao siru primenu zbog toga Sto se na ovaj nadin poviSava temperatura sagorevanja baruta, a to ima negativan uticaj na zivot cevi oruda. В — Snizenjem temperatura barutnih gasova ispod tacke zapaljivosti smese ovih gasova sa vazduhom. Prakticno, ovde se radi о smanjenju bi- lansa kiseonika u barutu, odnosno о snizenju temperature sagorevanja baruta uopste, kao i о smanjenju specificne energije baruta. Ova metoda je danas nasla znatnu primenu, a sastoji se u dodavanju barutnoj masi raznih organskih materija kao: masnih ugljovodonika (vazelina), smola, aromaticnih jedinjenja (dibutilftalata) i njihovih nitroproizvoda (dinitro- toluola). C — Povisenjem tadke zapaljivost smese barutnih gasova sa vazdu- hom. Ovo se postize dodavanjem barutnoj masi, ili barutnom punjenju, soli alkalnih metala, prvenstveno kalijuma (KC1, K2SO4, KHC2O4 i dr.). Hemijski proces ove metode nije jo§ dovoljno objaSnjen, ali se moze uzeti kao dinjenica da ove soli, pre svega, pri sagorevanju baruta trose izvesnu kolicinu toplote na svoje razlaganje, a pored toga i samim svojim prisu- stvom u barutnim gasovima, u vidu cvrstih cestica, otezavaju paljenje smese gasova sa vazduhom, jer i ove cestice takode apsorbuju znatnu kolicinu toplote. Dobra osobina ove metode je u tome sto neznatno sma- njuje energiju baruta, a slaba — Sto pri opaljenju metka daje izvesnu kolicinu dima. Zbog toga se ovaj metod cesto kombinuje sa drugim. Prak- ticno se najcesce upotrebljava kalijum-sulfat (K2SO4), i to tako da se u posebnim kesicama dodaje barutnom punjenju. Kolicina ovog sredstva u jednom barutnom punjenju iznosi 1—3°/o od ukupne kolicine baruta. Ko- licina zavisi od kalibra, vrste oruda, tezine barutnog punjenja, a narodito od vrste baruta, jer su nitroglicerinski baruti vise skloni da stvaraju blesak od diglikolskih, a pogotovu od nitrogvanidinskih. 891. — Sredstva protiv bakarisanja cevi. Pri opaljenju metka, u cevi oruda dolazi do raznih fizidko-hemijskih pojava, koje u vecoj iJi manjoj meri postepeno razaraju cev. 24
Jedna od takvih pojava je i bakarisanje zidova cevi. Ono nastaje usled trenja vodedeg prstena zrna i zidova cevi pod velikim pritiskom j visokom temperaturom. Debljina bakamog sloja je razlidita, od 0,2 do 0,4 nun. Najveca kolidina bakra se taloze iza mesta maksimalnog pri- tiska. Stepen bakarisanja zavisi od vise faktora, od kojih su najvazniji: — kvalitet obrade cevi; ukoliko je povrsina slabije obradena, utoliko ce bakarisanje biti vece, i obmuto. Ovo van samo za povrSinu cevi i za mesta maksimalnog pritiska. U zoni sagorevanja baruta, iako je tu cev najvise ishabana, bakarisanje je neznatno, posto se cestice bakra pod pri- tiskom barutnih gasova prenose u prednji deo cevi; — konstrukcija vodeceg prstena, nacin obrade i distoca bakra; — zaptivanje barutnih gasova vodecim prstenom; ukoliko je ono bo- Ije, utoliko je bakarisanje manje; — temperatura sagorevanja baruta; ukoliko je ona visa, utoliko ce i bakarisanje biti jace; — podetna brzina; oruda sa vecom pocetnom brzinom izlozena su jacem bakarisanju od onih sa manjom podetnom brzinom. Bakarne cestice natalozene na zidove cevi imaju negativan uticaj na tacnost gadanja. Pored toga, jako bakarisanje izaziva veliko naprezanje i povredu vodeceg prstena. Ovo je usled toga Sto je dubina zlebova sma- njena, pa dolazi do jakog presovanja prstena, dime se u velikoj meri oo- vecava pritisak na radnu stranu zleba. Usled ovoga moze doci i do odki- danja, odnosno smicanja vodeceg prstena. Najnegativniji uticaj natalozenog bakra se izrazava u tome, sto on iza- ziva ubrzanu koroziju cevi, jer se uz prisustvo vlage pojavljuje galvanska struja, sto je posledica razlike u elektridnom potencijalu izmedu gvo2da kao elektronegativnog i bakra kao elektropozitivnog. Da bi se uklonio natalozeni bakar sa zidova cevi, u barutno punjenje se stavlja sredstvo protiv bakarisanja, tzv. legura za debakarisanje ili debakarizator. U ovu svrhu se upotrebljava kalajno-olovna legura (60% kalaja i 40% olova). Debakarisude dejstvo ove legure se sastoji u slede- cem: legura koja se topi na 187°C pri sagorevanju baruta obrazuje sa bakrom kalajno-bakamu i olovno-bakamu leguru, koje iz cevi oruda izlaze zajedno sa barutnim gasovima. Zbog nestasice kalaja, kalajno-olovna legura se danas sve manje upo- trebljava. Umesto nje se upotrebljava cisto olovo. Ali, s obzirom na tacku topljenja olova (327°C) i relativno teskotopivu olovnu-bakarnu leguru. do debakarisanja cevi dolazi teze. Poboljsava se tek posle zagrevanja cevi, tj. posle veceg broja ispaljenih metaka. Radi poboljsanja debakarisudeg svojstva olova, ono se barutnom punjenju dodaje za 40% vise u odnosu na kalajno-olovnu leguru. Sredstvo protiv bakarisanja cevi se upotrebljava u vidu tankih plo- cica ili u vidu zice, debljine oko 2 mm. Kolicina ovog sredstva iznosi oko 1% od ukupne tezine barutnog punjenja. 892. — Flegmatizatori. U oruda koja se odlikuju velikom brzomet- noscu i podetnom brzinom zrna, cev se vrlo brzo zagreva. Usled toga do- 25
lazi do njenog prosirenja, sto se negativno odrazava na domet i tacnost gadanja. Osim toga, trenje izmedu centrirajucih ojacanja zrna i povrsine cevi takode doprinosi prosirenju cevi. Da bi se smanjilo preterano zagre- vanje cevi ovih oruda, kao i radi smanjenja trenja, barutnom punjenju se dodaju materije poznate pod nazivom flegmatizatori. To su, u sustini, lako topljive Cvrste masti ili vostane materije, koje se pod dejstvom vrelih barutnih gasova naglo tople i u tankom sloju razlivaju po povrsini cevi. Ovaj sloj materije je u stanju da apsorbuje vecu kolicinu toplote, koja bi se, da nije toga sloj a, neposredno prenosila na cev. Osim toga, one deluju i kao podmazivaci, dime se smanjuje trenje izmedu dodirnih povrsina zma i cevi. Ova se sredstva stavljaju u cahuru u vidu kartonske kruzne plocice natopljene debelim slojem tog sredstva. U nekoj municiji se ova materija nalazi na zrnu, iza vodeCeg prstena, u ravnomernom sloju, i prekrivena je tankim papirom. Flegmatizatori se stavljaju gotovo iskljucivo u sjedinjene i polusjedi- njene metke. 893. — Kartonski poklopci i cilindri su namenjeni za uCvrscivanje barutnog punjenja u cahuru kako bi u svakoj prilici i polozaju, a narocito pri ubaoivanju metka, odnosno bojeve cahure u cev, banitno punjenje ostalo u neposrednom dodiru sa dancetom cahure i topovskom kapslom. Pored ovoga, kartonski poklopci u polusjedinjenih i dvodelnih metaka sluze i za hermetizaciju barutnog punjenja. Kada je koliCina baruta u sjedinjenim mecima u odnosu na zapre- minu cahure mala, radi udvrScivanja barutnog punjenja se stavlja i kar- tonski cilindar ili prizma, u kombinaciji sa kartonskim poklopcem, i to na sledeci nacin: — ukoliko je barut u cahuru slobodno nasut, iznad njega se najpre stavi poklopac, a zatim kartonski cilindar ili prizna, pa opet poklopac. Visina cilindra ili prizme treba da je tolika, da se' gornji poklopac posle kompletiranja metka nasloni na dno zma; — ako je barutno punjenje u kesici, poklopac i cilindar, odnosno prizma, stavljaju se na isti nadin kao i u slucaju slobodnog nasutog ba- ruta, ili se kesica izraduje u vidu boce sa dugackim grlicem, pa se na grlic navuce cilindar a iznad njega se stavi kartonski poklopac. U nekih dvodelnih metaka, jedan kartonski poklopac sluzi i za ucvrsci- vanje barutnog punjenja i za hermetizaciju. U tom slucaju se on zaliva smesom za hermetizaciju, kako bi se onemogucilo prodiranje vlage u unu- traSnjost Cahure. Medutim, postoje i meci Cije su cahure zatvorene sa dva poklopca. Gornji poklopac sluzi za hermetizaciju, a donji za uCvrsci- vanje barutnog punjenja. U tom slucaju se neposredno pre gadanja vadi gornji poklopac i gada se bez njega. Donji poklopac, kao i onaj iz Cahura koje imaju samo jedan poklopac, vadi se samo kada treba vrsiti promenu barutnog punjenja. Da bi se poklopci mogli lakse vaditi iz cahure, na njima su naprav- Ijene rucke od platnene trake. 26
6) TOPOVSKA KAPSLA 894. — Topovska kapsla je sastavni elemenat artiljerijskog metka, a namenjena je da pomocu plamena zapali barutno punjenje metka pri nje- govom opaljenju. Topovske kapsle se medusobno razlikuju po velicini i konstrukciji a sto zavisi od karakteristika barutnog punjenja koje treba pripaliti — vrsta i kolifcina baruta, oblik i dimenzije zmaca, tip barutnog punjenja i eventualno povrsinska obrada barutnog zma. Na primer, za pripaljivanje barutnog punjenja municije 20 mm, dovoljna je samo inici- jalna kapsla nesto vecih dimenzija, dok se to ne moze reci za pripalji- vanje barutnog punjenja kod vecih artiljerijskih metaka. U ovom slucaju topovska kapsla, pored inicijalne kapsle ima i malu kolidinu crnog baruta, koji sluzi kao pojacnik plamena. Impuls same topovske kapsle nije uvek dovoljan za inicijaciju barutnog punjenja kod municije veceg kalibra, pa se kapsli dodaje plamenik (obidno u obliku perforirane cevi napunjene crnim barutom ili od barutnih sipki), koji sluzi kao pripala. Ako u cahuri nema mesta za plamenik, plameni impuls kapsle prenosi se na posebnu pripalu a sa ove na barutno punjenje. Duzina plamenika i kolicina baruta za pripalu zavise od koliSine baruta u cahuri, i njegove granulacije. Tamo gde je posebno vazno obezbediti brzo i jednovremeno pripaljivanje citavog barutnog punjenja (rriunicija za protivavionske i protivtenkovske topove), plamenik se kombinuje sa posebnom pripalom koja se smesta iznad pla- menika. Iz prednjeg proizilazi da imamo dve osnovne vrste kapsli i to: kratke i sa plamenikoni. Kratke topovske kapsle (si. 256) obidno se sastoje od tela, inicijalne kapsle, nakovnja i pojacnika plamena sa hermetizirajucom pokrivkom. Topovske kapsle sa plamenikom (si. 235) imaju umesto pojad- nika od crnog baruta plamenik napunjen crnim barutom. Najosnovniji podaci о ovim kapslama dati su u tadkama 1129 i 1214. Topovske kapsle mogu biti uvijene pomocu navoja u dance ili samo utisnute. Postoji po- sebna vrsta topovskih kapsli koja se umesto u dance cahure (koje uzgred budi receno nema), smesta u delove zatvaraca oruda. Opis jedne ovakve kapsle dat je u taCki 1821. Prema nacinu dovodenja do dejstva, topovske kapsle mogu biti: udarne i elektricne. Udarne topovske kapsle dejstvuju pod udarom udarne igle usled gnjecenja inicijalne smese, a elektricne usled usijavanja elektropro- vodnika koji prolazi kroz inicijalnu smesu prilikom zatvaranja strujnog kola (vidi tacku 1884). <_2. — PODELA ARTILJERIJSKE MUNICIJE PO NAMENI 895. — Prema nameni, artiljerijsku municiju delimo na: bojevu, ve- fcbovnu, manevarsku, skolsku i opitnu. 1) BOJEVA MUNICIJA 896. — Bojeva municija se upotrebljava u borbi i za bojeva gadanja. Namenjena je za unistavanje zivih ciljeva i tehniSkih sredstava, rusenje raznih prepreka kao i za zadimljavanje i osvetljavanje odredenog zem- IjiSnog prostora. 27
3) DVODELNI METAK (SA CAHUROM) 904. — Dvodelni metak (sa cahurom) ima barutno punjenje smesteno u cahuri u kojoj se nalazi i topovska kapsla. Barutno punjenje je promen- Ijivo tako da se domet moze regulisati koriscenjem manj eg — veceg broja kesica sa delimidnim barutnim punjenjem. Pakovanje zrna i bojevih ca- hura je u istom sanduku a punjenje oruda vrsi se posebno po elementima (u vise faza) sto se smatra kao nedostatak ove municije. Isto tako kao mana ovih metaka uzima se i relativno slabija zastita barutnog punjenja od spoljnjih uticaja. U dobre strane ubraja se mogucnost izbora punjenja u odnosu na domet. Dvodelni metak sa Cahurom primenjen je kod oruda 105 (M18), 122, 127 (D-45) i 152 mm. 4) DVODELNI METAK (BEZ CAHURE) 905. — Dvodelni metak (bez Cahure) izraduje se za oruda velikog ka- libra (155—203 mm). Kompletan metak se pakuje tako da se granata (bez upaljaca) pakuje u drvene ramove (ili je bez njih), upaljaci u posebne sanduke, a barutno punjenje sa topovskom kapslom u metalne futrole. Pri punjenju oruda, potrebno je najpre na granatu naviti upaljac, zatim je ubaciti u cev oruda a potom barutno punjenje smestiti u barutnu ko- moru, neposredno pozadi granate. PoSto se zatvarac oruda zatvori, topov- ska kapsla se stavlja u svoje leziste u delove za opaljenje na zatvaraCu. Dobra str ana ovih metaka je u mogucnosti izbora punjenja za gadanje na razlicite domete a lo§a u sporom punjenju oruda (u vise faza) i kompli- kovanom nacinu rukovanja, snabdevanja i transporta. 4. — PODELA ARTILJERIJSKE MUNICIJE PO VRSTAMA ZRNA 906. — Zrno je glavni elemenat artiljerijskog metka. Pomocu zrna se dejstvuje na cilj. Zrno sluzi za: — unistavanje zive sile i tehnickih sredstava, kao i za rusenje sla- bijih fortifikacijskih obj ekata (trenutna, trenutno-fugasna, fugasna i tem- pirna granata); — unistavanje tehnickih sredstava sa jakim Celicnim oklopom (pan- cimo, potkalibarno i kumulativno zrno); — probijanje armiranog betona (probojno zrno); — zadimljavanje (dimno zrno); — osvetljavanje (osvetljavajuce zrno). 30
907. — Po najopstijoj podeli, zrna artiljerijske municije se mogu svrstati u: — zrna osnovne namene; — zma specijalne namene; — zrna pomocne namene. 1) ZRNA OSNOVNE NAMENE 908. — Zrna osnovne namene sluze za uniStavanje zive sile i tehnidkih sredstava neprijatelja. Ovde spadaju: trenutna, fugasna, trenutno-fugasna i tempima granata; pancimo, potkalibamo, kumulativno i probojno zrno. SI. 165 — Trenu- tna granata SI. 166 — Fugasna granata (1) Trenutna granata 909. — Trenutna granata (si. 165) se koristi za unistavanje nezaklo- njene iive sile, zive sile u otkrivenim zaklonima i tehniCkih sredstava bez oklopne zastite — u prvom redu nisko letecih aviona. Trenutne granate 31
srecemo kod artiljerijskih sistema do zakljucno kalibra 57 mm. Granata se sastoji od: upaljaca, kosuljice, eksplozivnog punjenja i trasera. Upaljac je gornji, udarni, trenutnog i (eventualno) usporenog dejstva. Kosuljica trenutne granate je relativno debelih zidova, pa je s tim u vezi i kolicina eksploziva u njoj mala. Koeficijenat eksplozivnog punjenja krece se od Laboracija kosuljice za ciljeve u vazduhu vrsi se najcesce fleg- matizovanim heksogenom i tetrilom, a za zemaljske ciljeve TNT-om. Eks- plozivnom punjenju pav municije se, radi povecanja zapaljivog dejstva, dodaje Al i Mg u prahu, te se ovakve granate nazivaju: trenutno-zapaljive. Trenutne granate protivavionske artiljerije imaju traser, samolikvidator, a veoma cesto i manju kolicinu obojene dimne materije — radi boljeg osmatranja tacaka rasprskavanja. Samolikvidacija se moze vrsiti preko trasera ili upaljaca, sto zavisi od konstrukcije. Granate s traserom se nazi- vaju trenutno-obelezavajuce. Primarno dejstvo trenutne granate izrazava se brojem parcadi dobi- jenih rasprskavanjem kosuljice, kao i njihovim efikasnim dejstvom, dok je njeno sekundarno dejstvo izrazeno u udarnom talasu u neposrednoj blizini njene detonacije. (2) Fugasna granata 910. — Fugasna granata (si. 166) je namenjena prvenstveno za rusenje drveno-zemljanih objekata. U kombinaciji sa probojnim zrnima, moze se koristiti i za skidanje zaStitnog i maskirnog sloja zemlje sa armiranobe- tonskih utvrdenja. Gadanje na rikoset moze posluziti za stvaranje prolaza kroz minska polja i zidane prepreke. U nedostatku odgovarajucih zrna, moze se upotrebiti za unistavanje zive sile, a posto ima veliku kolicinu eksploziva — i za gadanje oklopljenih ciljeva, s tim da se upaljac podesi na usporeno dejstvo. U ovakvim slucajevima, dejstvo fugasne granate je znatno slabije od dejstva zma koje zamenjuje. Veoma vazna osobina fugasne granate je da se moze upotrebiti za unistenje ciljeva pod zemljom i vodom. Rusece dejstvo pod zemljom ogleda se u tzv. fugasnom efektu — rastresanju i izbacivanju zemlje i stvaranju kratera. Pod vodom fugasne granate dejstvuju udarnim tala- sima i stvaraju »gasni mehur« dije oscilacije pokrecu velike vodene mase. Objekat koji se nade u zoni ovog strujanja, biva izlozen velikim opterece- njima koje mogu dovesti do njegovog unistenja. Fugasna granata se sastoji od: upaljaca, kosuljice i eksplozivnog punjenja. 32
Upaljac je udami i najcesce inercionog i uSporenog dejstva. Primena upaljaca sa usporenim i inercionim dejstvom ima za cilj da se granati omoguci neophodan prodor u prepreku do momenta eksplozije, kako bi se obezbedilo sto vece rusece dejstvo. Vecina fugasnih granata ima gornji upaljac. Medutim, u izvesnim fugasnim granatama vedeg kalibra, upaljaS se uvija u dance kosuljice. Ovo je zbog toga da bi se bolje iskoristila unutrasnjost kosuljice za smestaj vece kolicine eksploziva, kao i zbog vece bezbednosti pri rukovanju. Da bi se obezbedilo sto sigurnije rasprskavanje granate na cilju,jzvesne fugasne granate su snabdevene gornjim i donjim upaljacem.^ Kosuljica fugasne granate je od Celika ili Selidnog liva. Najcesde se izraduje od jednog dela, a moze biti sa posebnom glavicom ili dnom. U odnosu na ostale granate, fugasna granata ima najtanju kosuljicu. Naime, debljina njene kosuljice je dimenzionisana samo u odnosu na naprezanja kojim je granata izlozena pri gadanju i u toku normalne manipulacije. Eksplozivno punjenje je od trotila ili amonijum-nitratnih eksploziva. Tezina eksplozivnog punjenja u odnosu na ukupnu tezinu granate кгебе se yiM! nJ—j Fugasne granate konstruisane su tako da se najveci deo hemijske energije eksploziva transformise u udami talas ruseceg dejstva, a samo delimicno kinetickom energijom udara u prepreku i dejstvom pardadi rasprsnute kosuljice. Ha? - I'reiiuioo-iugAftna } 911. — Teznju za postizanjem sto vece univerzalnosti municije kako bi se ova mogla upotrebiti protiv razliSitih ciljeva, potpomazu jos i dva vrlo znaSajna faktora i to: — smanjenje proizvodne cene, i — pojednostavljenje sluzbe snabdevanja jako pokretnih jedinica u ratnim uslovima. Granate kod kojih je objedinjeno trenutno i fugasno dejstvo, su tipi- can primer kakve mogu biti prednosti ovakve unifikacije. lako je kod trenutno-fugasne granate, trenutno (parcadno) dejstvo smanjeno u odnosu na cisto trenutne granate istog kalibra, a fugasno (rusece) u odnosu na fugasne granate, ustede ostvarene unifikacijom su takve, da je na cilj za istu cenu moguce izbaciti vise granata sa povecanim ukupnim efektom. Zbog toga,^trenutno-fugasne granate predstavljaju glavninu municije ve- cine artiljerijskih sistema. з 33
Trenutno-fugasna granata (si. 167) sastoji se od: upaljaca, kosuljice i eksplozivnog punjenja. Upaljac trenutno-fugasne granate je gornji, udar- ni, sa dva do tri podesavanja-trenutno, inerciono ili usporeno. Upaljac se SI. 167 — Trenu- tno-fugasna gra- nata SI. 168 — Tem- pirna granata podesava na trenutno dejstvo kada se zeli postici prvenstveno trenutni (parcadni) efekat. Pri podesavanju upaljaca na usporeno dejstvo granata moze (u zavisnosti od padnog ugla i vrste prepreke) dejstvovati parcadno (na rikoset) ili fugasno — ako prodre u prepreku. Karakteristike inercio- nog dejstva upaljaca su na sredini izmedu trenutnog i fugasnog. Kosuljica trenutno-fugasne granate dimenzionisana je tako da daje dovoljno ubitac- nih parcadi, a da istovremeno u njoj ostane odgovarajuci prostor za sme- staj eksplozivnog punjenja. Eksplozivno punjenje za trenutno-fugasnu granatu je najcesce od trotila. Koeficijenat punjenja iznosi odHO^iO^f 34
(4) Tempirna granata 912. — Tempirna granata (si. 168) je namenjena za gadanje ciljeva u vazduhu, kao i za unistavanje zive sile i lakih tehnickih sredstava na zemlji. Po svojoj konstrukciji i dejstvu,_tempirna granata je istovetna sa trenutno-fugasnom granatom, samo sto ie za protivayionska oruda snabde- vena prvenstveno tempirnim a za oruda zemaljske artiljeriie — duplo- ITejstvujucim upaljacem. ^.(5) JPancinio’ 913. — Pancirno zrno je namenjeno za unistavanje oklopnih ciljeva — tenkova, oklopnih vozila, celicno-betonskih utvrdenja, ratnih i trgo- vackih brodova, aviona ciji su vitalni delovi zasticeni oklopom i si. Pancirno zrno se srece kod topova od kalibra 20 mm pa do onih naj- tezih, svuda gde je zrnu moguce dati takvu podetnu brzinu da putanja bude polozena, a udarna brzina tolika da je kineticka energija zma do- voljna da savlada otpor tvrde prepreke — pancira. Pan И ГПП7Т no deluje na_cilj na tai nacin sto se kineticka energija kre- tanja zrna pretvara_u mehanicki rad razaranja cilja^Za ova zrna je karak- teristicno da za uspesno dejstvo moraju direktno pogoditi cilj i sto njihova efikasnost neposredno zavisi od brzine kretanja. Zbog toga se danas sredu kod oruda za neposredno gadanje. JPosebna vrsta pancirnih zrna izradeBil) i^novije ^reme, ?sujtkz. pro7 Jiyoklopna. жпа cije se dejstvo zasniya na principima^.Hopkinspnm/og efekta -(tacka 1597). 914. — Pancirno zrno (si. 169) se sastoji od: kosuljice, eksplozivnog punjenja, upaljada i trasera. Izvesna jpancirna zrna imaju jos pancirnu j. balistiCku кари Neka nanrima 7гпя nemaju eksplozivno punjenje i upaljac. Kosuljica pancirnog zma je masivno telo od visokokvalitetnog 6elika, koje je nosilac kinetidke energije i projektovano tako da izdrzi velika na- prezanja pri prodiranju kroz prepreku. Vodenje se ostvaruje na klasican nacin, pomocu prednjeg centrirajuceg i zadnjeg vodeceg prstena. Vrh ko- suljice moze biti ostar ili tup. Zadnji deo je cilindrifian. Sa zadnje strane nekih kosuljica, postoji otvor male zapremine za smeStaj eksploziva, upa- Ijafia i trasera. Ukoliko je koSuljica bez eksploziva, sa zadnje strane postoji samo otvor za uvijanje trasera (ako je poseban elemenat) ili za utiski- vanje traserne smese. Dno kosuljice moze biti posebno izradeno i istovre- meno predstavljati telo upaljaca. 3* 35
a; SI. 169 — Pancirna zrna artiljerijske municije: a) Pancirno zrno rikoSetnog tipa sa balistidkom kapom; b) Pancirno zrno rikoSetnog tipa; c) Pan- cimo zmo sa pancimom i balistidkom kapom; d) Pancirno zrno antirikoSctnog tipa sa balistidkom kapom i lokalizatorima; e) Protivoklopno-obeleiavajule zmo. 36
Eksplozivno punjenje. Pri udaru pancirnog zrna u prepreku, u eksplo- zivnom punjenju se pojavljuju velike inercione sile, pa ako eksploziv nij£_ Jlegmatizovan, ujoaomentu udara moie doci do preyremene detonacije. Da bi se ovo izbeglo, eksploziv za laboraciju pancirnih zrna se prethodno flegmatizuje. Punjenje pancirnih zma vrsi se najcesce^vguiaUeuvHi^m - ] meKKogenorn^ii-tthionijevim-pikraiuinrTJa bi se efekat zapaljivosti pancir- ~nih zrna povecao, obicno se eksplozivnom punjenju dodaje zapaljivi sastav i to najcesceuprahu (oko40%)^rna laborisana na ovaj nadin nazivaju se pancirno-zapaljivim zrnima. Ako ova zrna imaju traser, to su pancirno-zapalj ivo-obelezavaj uca zrna. Upaljac za pancirno zrno je donji, inercioni sa usporenjem. Uspore- nje se regulise pomocu usporaca ili automatski, prema otpornosti prepreke. Traser se pri opaljenju metka pali od plamena barutnog punjenja. Pri letu zrna, traser gori i ostavlja svetao trag. Time se olaksava korek- tura gadanja narocito za ciljeve koji se brzo krecu. Zavisno od konstruk- cije, traser moze biti uvijen u dance zma (ako je posebno telo), ili upreso- van u udubljenje u dnu kosuljice. Pancirna zrna snabdevena traserom nazivaju se pancimo-obelezavajucim zrnima. Pancirna кара. Pancirno zrno pri udaru u prepreku nailazi na vrlo veliki otpor spoljnjeg cementiranog sloja. Pri ovom postoji mogucnost da se zrno polomi ili rikosetira. Da bi se ovo sprecilo pancirno zrno se snab- devafe«'<<“Pancirna кара je izradena po pfavilu od istog delika kao i kosuljica zrna ili nesto nizih mehanickih karakteristika — obradena na nesto nizu tvrdpdiu Zadatak pancime каре je da u trenutku susreta zrna sa ciljem poveca kontaktnu povrsinu izmedu vrha zrna i oklopa i na taj nacin umanji specificno opterecenje vrha. Zbog ovoga, uloga pancirne каре dolazi narocito do izrazaja u sudaru sa verti- kalnim oklopom, kakvi se danas mogu sresti kod tenkova starijih modela i brodova. Ukoliko se nagib oklopa povecava, utoliko se pozitivan uticaj pancirne каре smanjuje.JEri nagibima oklopa ispod 50°. pancirna.кара viSe ne vr|i_pozrtivnu ulogu .yec povecava_xikosetna svoistva pancirnog zrna. Da bi se mogli efikasno tuci ciljevi sa jako nagnutim oklopom, po- stoje pancirna zrna sa tupim whom, poznata pod nazivom »antirikosetna«. Ovakva zrna pri susretu s preprekom nastavljaju kretanje i prodiru u oklop tako da se pravac kretanja u toku probijanja priblizava normali na oklop u mestu pogotka (si. 170). Antirikosetno oblikovano pancirno zmo ima taj nedostatak da tupi vrh izaziva velika opterecenja zrna kod udara u vertikalno postavljeni 9 Pancirnu kapu je prvi primenio admiral Makarov (oko 1890. g.) na pancirnim zrnima za brodske i obalske topove. 37
oklop, tako da moze doci do uzduSnog prskanja zrna. Da_prskotjne ne bi doprle_do zadnjeg dela (gde je_obifino eksp.loziyno punjenje), u telo.zrna urezuju._se. poprecni, kanali. tkz^ fcJokaiiz£tori«r‘jkoji zaustavljaju sirenje prskotina. ‘' SI. 170 — Dejstvo pancirnog zrna na jako nagnuti oklop: a) Kretanje rikoSetnog zrna: b) Kretanje antiriko- Setnog zrna; c) Dejstvo pancirnog zrna na oklop. Balisticka кара. Oblik vrha pancirnog zrna (sa ili bez pancirne каре) u aerodinamidkom pogledu ne odgovara velikim brzinama. Zbog toga se oblik zrna popravlja ugradnjom balisticke каре na vrh zrna, odnosno na pancirnu kapu. 38
915. — Dejstvo pancirnog zrna. Efekat na oklopu izazvan dejstvom pancimog zma, razvrstava se u cetiri grupe: proboj, prodor, zador i riko- set. podrazumeva efekat pri kqme je zrno ostavilo u oklopu otvor preSnika kalibra zrna ili eventualno fcnanjeg *й 2 je takav efekat na oklopu koji karakterise otvor nepravilnog oblika, po- vrsine manje od najveceg poprecnog preseka zrna; kroz otvor prolaze samo delovi razbijenog zrna, a ne i celo zrno, kakav je slucaj kod proboja.tefAdor je efekat koji nastaje u slucaju zaustavljanja zrna u oklopu ili u sludaju razbijanja tela zrna tokom probijanja. Na suprotnoj strani od mesta po- gotka ostaje na oklopu izbocina sa ili bez prskotinagHttkoSet je posledica klizanja zrna po povrsini oklopa; na mestu pogodka ostaje elipsasti trag vrlo male dubine. Mehanizam proboja prepreke i dejstvo zrna pozadi oklopa (si. 170) sastoji se u sledecem: pri udaru pancirnog zrna u prepreku, ono najpre prodire u oklop do izvesne dubine a zatim izbija iz oklopa cep, koji je po precniku priblizno ravan kalibru zrna. Posto probije oklop, zrno (sa eks- plozivom) detonira. Razorno (parcadno) i fugasno dejstvo u unutrasnjosti vozila je veliko, usled male zapremine, pa redovno prouzrokuje smrt po- sade, ostecenje opreme a veoma cesto detonaciju municije i paljenje goriva. Dejstvo pancirnog zrna bez eksploziva je slicno kao prethodnog. Zmo se po izlasku iz oklopa na suprotnoj strani, usled naglog rasterecenja raspada na veliki broj parcadi, postizuci isti efekat kao zrno sa eksplozi- vom, izuzev sto ce izostati pojava udarnog talasa s obzirom da u zrnu nema eksploziva. Ako pri dejstvu zrna dode do »prodora«, ukupni ucinak iza oklopa je znatno manji u odnosu na »proboj«. Ostali efekti (»zador« i »rikoset«) ne ostavljaju posledice pozadi oklopa pri dejstvu pancirnog zrna. 916. — Kao sto je vec navedeno, u novije vreme su konstruisana pancima zrna koja na prepreku deluju udamim talasom. Udami talas ovakvih zma se siri kroz prepreku do suprotne strane, gde se odbija i vraca. Slaganje (superpozicija) primarnog i odbijenog udarnog talasa ima za posledicu pojavu visokih lokalnih naprezanja, mestimicno i vecih od cvrstoce materijala, pa dolazi do njegovog kidanja. Dejstvo udarnog talasa u prepreci manifestuje se, prema tome, odvaljivanjem materijala na strani suprotnoj od udarne. Ova pojava poznata je pod nazivom Hop- kinsonov efekat. (6) Potkalibarno zrno 917. — Potkalibarno zrno je namenjeno za gadanje ciljeva sa debelim i vertikalnim oklopom. Protiv jako nagnutih ciljeva, potkalibarno zrno nije efikasno zbog vrlo izrazenih rikosetnih svojstava. U odnosu na pancirno zrno istog kalibra, potkalibarno zrno ima pred- nost utoliko sto ima manju tezinu a samim tim i vecu росе tn u brzinu, sto 39
omogucava postizanje vece polozenosti (razantnosti) putanje i time bolje uslove direktnog pogadanja. Smanjenjem poprecnog preseka zrna, dobijen je manji aerodinamidki otpor i na taj naCin manji pad brzine na putanji, sto je vrlo znadajno. 918. — Potkalibamo zrno (si. 171) se sastoji od kosuljice, u koju je smeSteno jezgro, balistiSke каре i dna sa traserom. Jezgro je s prednje SI. 171 — Potkalibarna zrna artiljerijske municije: a) Potkalibamo zmo sa koSuljicom u vidu kalema; b) Potkalibamo zmo sa utvrdivadem jezgra i dnom; c) Potkalibamo zmo (novije konstrukcije) za top sa glatkom cevi. strane zatvoreno drzafiem. Kosuljica kod potkalibamog zrna sluzi kao no- sa5 jezgra do njegovog sudara s preprekom. Moze biti izradena od mekog celika i aluminijumske legure. Balisticka кара je takode izradena od me- 40
kog materijala i navijena na prednji kraj kosuljice. Ona u mnogome do- prinosi poboljSanju aerodinamicke linije zrna. Sa zadnje strane zrno je zatvoreno dnom u koje je navijen (utisnut) traser. Jezgro ima cilindridni oblik sa ozivalnim delom na prednjem kraju. Izradeno je postupkom sinte- rovanja od volframovog ili tungstenovog karbida, sa malim procentom nikla, kobalta i gvo2da. Specificna tezina materijala jezgra iznosi 14 do 16 gr/cm5. Postoje i potkalibarna zma Cija je kosuljica izradena u obliku kalema. О vim je donekle postignuto ukupno smanjenje tezine zrna. 1паёе, u pogledu efikasnosti ova zrna niucemu se ne razlikuju od prethodnih. U najnovije vreme konstruisana su potkalibarna zrna koja imaju gotovo idealan aerodinamicki oblik. Na prednjem kraju, ova zrna imaju segmente preko kojih je navucen bakarni vodeci prsten. Segmenti ovde imaju ulogu centrirajucih prstenova kao kod minobacacke mine, dok je druga oslona tacka za vodenje, sta- bilizator sa krilcima. Segmenti daju zmu potrebnu rotaciju i otpadaju po opaljenju metka, ispred oruda. Ova zma mogu biti sa i bez jezgra. 919. — Dejstvo potkalibarnog zma (si. 172) je sledece: pri udaru zma u prepreku, balistiCka кара se polomi i razleti ustranu. Vrh jezgra nailazi na oklop i usled raspolozive kineticke energije, prodire u prepre- ku odvajajuci se od kosuljice, koja zajedno sa dnom ostaje na spoljnoj strani oklopa. Probivsi oklop jezgro se, usled naglog rasterecenja, raspa- da na puno sitnih komada koji uni- stavaju posadu i materijal u oklop- nom vozilu. Potkalibamim zmom je celisho- dno gadati samo na daljini od neko- liko stotina metara, jer ima malu tezinu i перо vol j an balisticki oblik. Ono stoga vrlo brzo gubi brzinu, a samim tim i kineticku energiju pri SI. 172 — Dejstvo potkalibarnog udaru u prepreku. Zato gadanje о vim zrna zrnima ne treba vrsiti na daljinama vecim od 500 m. Ovo se ne odnosi na najnovija potkalibrna zrna sa stabilizatorom, kojima se gadanje moze izvoditi i na daljinama do 3000 m. Probojnost potkalibamih zma iznosi od 2—2,5 kalibra zrna (ne jezgra). 41
(7) Kumulativno zrno 920. — Kumulativno zrno je namenjeno za unistavanje tenkova i drugih ciljeva sa debelim oklopom. Za razliku od klasicnog pancirnog zrna, koje probijanje prepreke vrsi kinetickom energijom zrna pri udaru u oklop, kod kumulativnog zrna probijanje prepreke vrsi kumulativni mlaz. Zahvaljujuci tome sto se dejstvo kumulativnog zrna zasniva isklju- civo na hemijskoj energiji eksplozivnog punjenja, kumulativna zrna pred- stavljaju izvanredno protivoklopno sredstvo cije dejstvo ne zavisi od brzine leta zrna. Zbog toga se srecu kod gotovo svih sistema — u siro- kom dijapazonu od masovnih rucnih bacaca i pusfianih tromblona pa do pt vodenih raketa. Osnovu protivtenkovske odbrane modernih armija danas, predstavljaju upravo pt zrna na bazi kumulativnog eksplozivnog punjenja. 921. — Kumulativno zrno (si. 173) se sastoji od: upaljaca, kosuljice sa balistickom kapom, eksplozi- vnog punjenja s levkom, detonatora i trasera. Upaljac za kumulativno zrno treba da ima mak- simalnu trenutnost, kako bi se dobio efikasni proboj prepreke. Postojeci udami (mehanicki) upaljadi to ne obezbeduju u dovoljnoj meri, te su se u poslednje vreme pojavili elektromehanidki, piezo elektricni upaljaci, cija je brzina reagovanja reda 20—200 mi- krosekundi (2—200. 10-e). Upaljaci za kumulativno zrno, zavisno od mesta gde se ugraduju, mogu biti: gornji donji. Sa stano- vista efikasnosti kumulativnog dejstva, gornji i donji mehanidki upaljaci nisu identicni. Gornji upaljac se zbog svog polozaja nalazi na putu kumulativnog mla- za i njegovu masu prethodno mora mlaz da savlada, da bi otpoceo proces probijanja prepreke. Stoga se nastoji da gornji upaljac sto..je^mpguce manju Tfiasu. Donji upaljadi su zbog funkcionisanja na prm- cipu koriScenja inercijalne sile, dosta inertni, pa je povecano vreme njihovog funkcionisanja. Ova nedo- Sl. 173 — Kumu- voljna trenutnost donjih upaljada dolazi narodito do lativno zrno izrazaja pri pogotku u jako nagnutu prepreku: zrno pri sudaru s nagnutom preprekom u toku vremena potrebnog za funkcionisanje upaljaca skrece, pa kumulativni mlaz samo zapara prepreku, umesto da je probije. Stoga se ovi upaljaci mogu pri- meniti jedino na zrnima cije su udarne brzine manje od 80 m/sek. Kosuljica ima zadatak da eksplozivno punjenje sacuva od prevre- menog dejstva u fazi kretanja zrna u cevi oruda, odnosno na aktivnom delu putanje. Stoga su njeni zidovi relativno tanki. Na prednjem kraju, na kosuljicu se navlaci balisticka кара, a pozadi uvija traser. Balisticka кара, pored uloge da zmu da povoljan aerodinamicki oblik, mora da obezbedi optimalno rastojanje izmedu osnovice kumulativne supljine i 42
prepreke, da bi se ostavilo do vol j no vremena za formiranje kumulativnog mlaza pre nego sto se Selo mlaza sudari s preprekom. Eksplozivno punjenje mora u pogledu detonacione brzine, sastava i fizicke homogenosti da ispuni izvesne uslove da bi odgovorilo svojoj os- novnoj nameni — formiranju kumulativnog mlaza odredenog intenziteta. Ukoliko je detonaciona brzina veca, utoliko je veca brzina mlaza, odno- sno energija mlaza koja se moze iskoristiti za probijanje prepreke. Otuda se kumulativno eksplozivno punjenje izraduje od brizantnih eksploziva visoke detonacione brzine: mesavine trotila i heksogena (najcesce u od- nosu 50:50), pentolita, flegmatizovanog heksogena, plasticnog heksoge- na i dr. Zavisno od vrste upotrebljenog eksploziva, postupak laboracije se moze vrsiti livenjem ili presovanjem. U svakom slucaju, postupak mora da obezbedi fizicku homogenost eksplozivnog punjenja. Pod fizicki ho- mogenim eksplozivnim punjenjem podrazumeva se punjenje bez unutra- snjih supljina. Ove supljine javljaju se kod eksplozivnih punjenja dobi- jenih postupkom livenja i posledica su sem zaostalih vazdusnih mehu- rica i jake kontrakcije pri ucvrscivanju eksploziva. Negativan uticaj fi- zicke nehomogenosti na efikasnost eksplozivnog punjenja izrazava se preko uticaj a na gustinu, odnosno detonacionu brzinu eksplozivnog pu- njenja. Obloga kumulativne supljine (levak) je od bitnog uticaja na formi- ranje kumulativnog mlaza i time postizanje odgovarajuce probojnosti, pa se i ovom pitanju poklanja odgovarajuca paznja. Nairne, nije svejedno od kakvog je materijala izraden levak, zatim njegov geometrijski para- meter i na kraju debljina obloge. Eksperimentima je utvrdeno da se u procesu formiranja kumulativnog mlaza ^najbolje ponasaju oblpgeJizra- dene od metala..sa.kubnom resetkom.—тииттштз gwrzde. ohkmkZ Zbog velike plasticnosti i najvece specifidne tezine medu spbmenutim meta- lima, bakar kao materijal obloge ima najbolja svojstva. Otuda se danas skoro iskljucivo koristi za izradu obloga kumulativnih supljina. Oblik levka ima znacajnog uticaja na probojnu sposobnost kumulativnog mlaza. Jliperbplicna iL konusna jjbl.Qga, daju najbolje rezultate kada su u pitanju nerotirajuca zrna, odnosno zrna sa malom rotacijom (ispod 5000 O/min). JCod zma sa velikom rotacijom (preko 5000 O/min) najbolji rezultati se ^stizu^^lP^U^IPQHi pblqgom. Najcesci je konusni oblik obloge, jer je sa~ fabrikacijsko-tehnoloskog stanovista najjednostavniji.JNajbplji re- zultati je jgpstizu _sa konu^nom oblogom ciji ugao vrha iznosi 38—45°. ТГ pogle3u debljine levka treba imati u vidu da se najbolji rezultati po- stizu ScLoblogama dija se debljina zida smanjuje od yrha prema osndylcj Jkonusa. Me^utim/i ovde se i^abrikac^sko-tehnoloskih razloga najcesce usyaicFIconstantna debljina zida obloge _ Detonator ima istu ulogu kao kod klasicnih oblika eksplozivnog pu- njenja. On je nosilac primarnog detonacionog talasa i jedan od znadajni- jih faktora za pravilnost iniciranja eksplozivnog punjenja i stvaranja detonacionog talasa. 43
Pored zahteva koje detonator treba da zadovolji (brizantnost, gustina, granulacija, kolicina eksploziva i oblik), pri izboru se mora voditi racuna i о sledecem: — da se obezbedi sto veca povrsina naleganja izmedu detonatora i eksplozivnog punjenja; i — da je detonatorska kapsla dovoljno jaka kako bi pravilno inicirala detonator. U zavisnosti od nacina iniciranja kumulativnog eksplozivnog punje- nja, najcesce se koristi ravan detonator za prednju inicijaciju (upaljac u vrhu zrna) i polusferni detonator za zadnju inicijaciju (upaljac u dnu eksplozivnog punjenja). Sferni detonator je povoljniji od ravnog, jer ima vecu povrsinu na- leganja na eksplozivno punjenje. Medutim. sferni detonator se ne prime- njuje kod prednje inicijacije zbog komplikovane ugradnje detonatorske kapsle i sprovodne cevcice. Maksimalna inicjraiuca_spospbnost detona7 tora pri ostalim istijnusloyirnf dobij^ precnik jednak "predniku osnovnogeksplozivnog j^mjenja na mestu dodira. Tamo gde_ovaj. uslov_nije moguce ostvariti iz konstruktivnili razloga. primenjuje se de- tonator ciji je deo u kqntaktu sa__eksplozivnim punjenjem sfernog oblika. Kod kumulativnih zrna obicno se za detonatoreupotrebljava preso- vani tetril. a rede heksogexvJZa kompoziciju trotilheksogen 50:50, upotre1- bljava se detonator od tetrila gustine 1,64 gr/cm2, cija je detonaciona brzina 7400 m/sek. Traser obezbeduje olakSano pracenje leta zrna na putanji. Pripaljuje se od plamena barutnog punjenja pri opaljenju metka. 922. — Na efekat kumulativnog mlaza odgovarajuci uticaj (pored vec iznetih parametara) imaju i: rotacija zrna i karakteristike prepreke. Rotacija. Efikasnost kumulativnog dejstva smanjuje se povecanjem ugaone brzine (broja obrtaja) eksplozivnog punjenja. Zbog toga su savre- mena protivtenkovska zrna na bazi kumulativnog eksplozivnog punjenja iskljucivo nerotirajuca, ili sa minimalnom rotacijom. Pri rotaciji kumu- lativnog eksplozivnog punjenja, na cestice koje se nalaze van ose obrta- nja u kumulativnom mlazu deluju centrifugalne sile, proporcijalne rasto- janju cestica od ose obrtanja. Dejstvo ovih centrifugalnih sila manife- stuje se povecanjem poprecnog preseka mlaza sto, prirodno, smanjuje koncentraciju energije u mlazu a time i njegovu moc probijanja. Uticaj ugaone brzine eksplozivnog punjenja na probojnost zavisi od: — precnika punjenja, i — oblika punjenja. Sto je precnik (kalibar) eksplozivnog punjenja. veci to je negativni uticaj rot^ij^ye.ch zbog ppyecanja centrifugalne sile koja deluje^na^xe- stice u kumulativnom mlazu.. Ped? jodredpnirnprobojnost' Se moze smanjiti i do 6У/»_и odnhktr narzm# kojar пр rotirafuT" ). Sto se tice oblika eksplozivnog punjenja, nije svejedno da li je ovaj konusan i sferni. Uticaj rotacije je razlicit na svaki od ova dva oblika. Isto tako pri promeni velicine ugla pri vrhu konusnog udubljenja, menja 44
se i probojnost kumulativnog mlaza. Sto je ugao manji, time je i nega- tivni uticaj ugaone brzine manji. Karakteristike prepreke. Dubina prodiranja kumulativnog mlaza kroz prepreku u velikoj meri zavisi od mehanickih osobina same pre- preke, tj. od njene dvrstoce. Nairne, Sto je materijal prepreke dvrSdi to de kumulativni mlaz manje prodreti kroz nju i obratno — pri svim osta- lim istim uslovima. Inace, danas se pouzdano zna (mada je ranije bilo pogreSnih tuma- cenja) da je probijanje prepreke kumulativnim mlazom cisto mehanicka pojava — tvrdoca metala prepreke na samoj ivici otvora je najveda, a zatim opada sa udaljenjem od otvora do vrednosti koju je metal imao pre probijanja. Do probijanja i stvaranja otvora u prepreci dolazi usled radi- jalnog sabijanja materijala prepreke pod dejstvom kumulativnog mlaza. Pri ovom, materijal prepreke se nalazi u nekakvom, otprilike tednom stanju, pa se ovaj proces moze prestaviti kao sudar snaznog vodenog mlaza sa mimom vodenom povrsinom. 923. — Dejstvo kumulativnog zrna. Pri sudaru s preprekom, upaljac inicira eksplozivno punjenje. Usled detonacije eksplozivnog punjenja, dolazi do razaranj a levka i do potiskivanja delova levka prema osi kumu- lativne Supljine. Posle spajanja (sudara) na osi Supljine, delovi levka se SI 174 — Sema formiranja kumulativnog mlaza dele na dva dela (si. 174). Levo od tacke spajanja (prema slici 174), formira se od spoljnih slojeva metalne obloge sekundarni deo kumula- tivnog mlaza (tzv. dep). Ovaj deo mlaza prakticno ne igra nikakvu ulogu u probijanju. Desno od tacke spajanja (prema istoj slici), formira se od unutraSnjih slojeva metalne obloge primarni deo kumulativnog mlaza, koji se krece udesno velikom brzinom. Primarni deo kumulativnog mlaza, energetski podrzavan reakcijom eksploziva oko levka, sve se vise izdu- zava, presek mu se smanjuje a masa povecava na racun crpljenja metala iz sekundamog mlaza. J£ada inercione sile sayladaju adhezione sile iz- medu cestkaL metala, dolazi ?dci U tom trenutku, pri- 45
marnt mlaz. (koji inace vrsi probijanje prepreke) ima najvecu kineticku energiju, grema tome i najvecu probojnu moc. SI. 175 — Dejstvo kumulativnog zrna Dosavsi do prepreke, kumulativni mlaz deluje izvanredno velikom brzi- nom, temperaturom i pri- tiskom, te istiskuje metal iz prepreke u pravcu koji je upravan na osu kreta- nja mlaza i prodire ka u- nutrasnjosti. Pri tome oko mlaza nastaje vrlo jako zbijanje — gnjecenje me- tala, zbog cega^ precnik ulaznog PtyorS postage yez ci^od. j^xecnika otyprajzla- za kumulativnog^ mlaza. Pri ovom ne dolazi do ero- zije metala, vec samo do gnjecenja, tj. do. radijal- npg.pomeranja — zbiianja ustranu^tako da njegova kolicina u prepreci ostaje nepf omenjenal Udara j uci 'iT'pfepreku i gubeci ener giju, kumulativni mlaz se deli na vise manjih mla- zeva koji se krecu ustranu da bi napravili prolaz os- talim delovima mlaza. Ovakav proces se vrsi sve do konacnog proboja pre- preke ili do potpunog utroska energije kumulativnog mlaza. Ukoliko je mlaz duzi i sa vecom masom, utoliko vise prodire u prepreku i obratno. Nakon prolaza kroz prepreku, a u zavisnosti od debljine prepreke i njenih mehanickih osobina, mlaz jos poseduje kolicinu energije koja u oklopnom vozilu dejstvuje na poslugu i njegove funkcionalne delove. Mehanizam dejstva kumulativnog zrna na celicnu prepreku, prikazan je na si. 175. Probojnost savremenog kumulativnog zrna krece se do 3,5 kalibra. (8) Probojno zrno 924. — Probojno zrno je namenjeno tear- probijanje i ruSenje ^nobetonskih* Uppti^ith;^ nih vprflWMfesamo^tF neddstatkw Probojno zrno (si. 176) sastoji se od kosuljice (1), eksplozivnog pu- njenja (2), upaljaca (3) i dna (4). 46
Kosuljica je od delika, izradena kovanjem iz jednog komada sa po- sebnim dnom. Debljina zidova je od 1/8 do 1/5 kalibra. Koeficijenat punjenja kosuljice iznosi 7—18^/0, sto zavisi od kvaliteta koSuljice i kali- bra. Po obliku, ona moie biti sa Siljastim vrhom ili zatupasta. Ako je SI. 176 — Probojno zrno: 1 — KoSuljica; 2 — Eksplo- zivno punjenje; 3 — UpaljaC; 4 — Dno zrna. SI. 177 — Dejstvo probe jnog zrna vrh kosuljice zarubljen, snabdeva se balistickom kapom. Prednji deo kosuljice je masivan i vrlo otporan. Prednji deo koSuljice se ne sme deformisati pre nego Sto zrno probije prepreku ili dejstvuje u njoj. Otpomost koSuljice se postiie upotrebom visokolegiranog Celika i poseb- nom mehanidkom i termidkom obradom. Eksplozivno punjenje. Za laboraciju probojnog zrna najcesce se upo- trebljava trotil. Dno je od celika, a sa kosuljicom se spaja pomo<5u navoja. 47
Upaljac. Probojno zrno se kompletira donjim upaljacem inercionog dejstva, koji se moze podesiti na krace ili duze usporenje. 925. — Po konstruktivnim osobinama, probojno zrno je na sredini izmedu fugasne granate i pancirnog zrna, tj. debljina zidova kosuljice je veca nego za fugasne granate, a manja nego za pancirna zrna, dok je kolicina eksploziva manja nego u fugasnim granatama, a veca nego u pancirnim zrnima. S obzirom da probojno zrno mora da ima fugasno dejstvo, njemu je potrebna velika kolicina eksplozivnog punjenja. Kako je kolicina eks- ploziva u neposrednoj vezi sa kalibrom municije, Чм- je r ova vrsta. zrna gotovo iskljudivu primenu* zaveUkekaHbre municije? ISUrnin i vise.- Dejstvo probojnih zrna se ispoljava u probijanju prepreke i deto- naciji iza nje ili u prodiranju do izvesne dubine u beton i detonaciji u njemu. Efikasnost dejstva zavisi od kineti^ke energije pri udaru, udar- nog ugla i otpornosti prepreke. Udarni ugao ne sme biti manji od 55°, jer, u protivnom, zrno rikosetira. Pri potpunom probijanju betonske prepreke (si. 177) postoje cetiri karakteristidne faze: — u prvoj fazi zrno ostvaruje kontakt sa preprekom i vrsi rastresa- nje materijala ~u vidu koncentricnih krugova; ~~ — u drugoi. fazi zrno deformise prepreku pri udaru u nju i_lomi materijal na vecoj povrsini od svog kalibra, i tako obrazuje ulazni levak; — 2_u trecoj fazi zrno prodire kroz prepreku i obrazuje cilindridni proboj^ciji precmk_priblizno odgovara kalibru zrna, a sa suprotne strane se pojavljuju pukotine i delimicno izbacivanje materijala; — u cetvrtoj fazj_ zrno_probija prepreku i na suprotnoi strani obra- zuje izlazni levak. Pored navedenog, zrno pri udaru u prepreku i pri detonaciji obra- zuje na materijalu pukotine i deformacije. Njihova velicina zavisi od otpornosti materijala od kojeg je izradena prepreka i od kalibra zrna. Ova pojava rastresa objekat i u celini ga slabi, tako da olakSava rusenje pri daljem gadanju. Do_detonacije zrna moze doci u.ma. kojoj od nave- denih faza, sto zavisi od duzine usporenia upaljaca, otpornosti prepreke, njene debljine i od udarnog ugla. _
. 2) ZRNA SPECIJALNE NAMENE 926. — Zma specijalne namene sluze za izvrsenje posebnih zadataka kao sto su zadimljavanje i osvetljavanje odredenih zemljisnih prostorija: u ovu grupu spada dimno i osvetljavajuce zmo. (1) Dimno zrno 927. — Dimno zmo je nameno da stvaranjem maskirne zavese iz- vrsi: zaslepljavanje neprijateljskih osmatradnica i komandnih mesta, pri- krivanje sopstvenih vatrenih polozaja artiljerijskih jedinica i vatrenih tacaka i si. Drugostepena je primena dimnih zma za podrsku tenkovskog i pesadijskog jurisa, za pokazivanje ciljeva sopstvenoj artiljeriji za sig- nalizaciju, upravljanje vatrom i odredivanje pravca i brzine vetra u obla- sti cilja. Obojeni dimovi sluze za signalizaciju i korekturu vatre pri dnev- noj svetlosti. U transportnoj sluzbi, obojeni dimovi upotrebljavaju se za davanje signala i trazenje pomoci na kopnu a narocito na moru. Zbog svoje mnogostruke primene, dimna zma se nalaze u bojevim kompletima svih haubidkih oruda. Postoje uglavnom dve vrste dimnih zrna koje se medusobno razli- kuju u konstruktivnom pogledu i po nacinu dejstva na cilju. Ova razlika proistiCe iz razlike u prirodi upotrebljenih dimnih materija. Prvu vrstu Cine dimna zma na bazi belog fosfora (WP), kao dimne materije ili drugih tecnih dimnih smesa od kojih je najdeSce u upotrebi tzv. FS smesa (ra- stvor sumportrioksida u hrolsulfonskoj kiselini). Drugu vrstu cine dimna zma na bazi cvrste dimne materije, najfieSCe tzv. HC smeSa, koja pred- stavlja mesavinu heksahloretana, cinka i aluminijuma u prahu. Posebnu vrstu Cine zma koja pri dejstvu daju obojene dimove (vidi tacku 1612). Na osnovu gomje podele, postoje dve vrste dimnih zma i to: — udamo dimno zmo, i — tempimo dimno zrno. 928. — Udamo dimno zmo (si. 252) se sastoji od: upaljaca, kosuljice sa glavicom, eksplozivnog punjenja i dinmog punjenja. Upaljac za dimno zrno je udarni sa trenutnim dejstvom. Kosuljica je po spoljnoj trasi iden- tiCna sa kosuljicom trenutno-fugasne granate. Na prednjem kraju, kosu- ljica ima navijenu glavicu u koju se uvija upaljac. Glavica obezbeduje sigurnu hermetizaciju dimnog punjenja. Eksplozivno punjenje je sme- steno u metalnu cev tankih zidova, koja se protege do dna koSuljice. 4 49
Eksplozivno punjenje se izraduje od trotila, tetrila ili tetritola postupkom livcnja ili presovanjem. Dimno punjenje kao sto je vet5 receno, moze biti beli forsfor (WP) ili smesa sumportrioksida u hlorsulfonskoj kiselini (FS). Dimno punjenje je naliveno neposredno u kosuljicu i hermeti- zovano. Dejstvo udarnog dimnog zrna. Pri udaru u prepreku, detonacioni talas od upaljaca prenosi se na eksplozivno punjenje, usled Sega dolazi do razbijanja ko§uljice i rasprsivanja dimnog punjenja. Pri dodiru s ki- seonikom iz vazduha (beli fosfor), odnosno s vlagom iz vazduha (FS sme- sa), dimno punjenje reaguje stvarajuci pri tom gust, beli dim. Kod konstrukeija gde upaljac nije sa detonatorom, u vrhu eksplozivnog pu- njenja, postoji detonatorska kapsla, koju u odredenom trenutku inicira pojacnik iz upaljada i time dovodi do dejstva eksplozivnog punjenja. Reakcija belog fosfora s kiseonikom iz vazduha odvija se uz izdvajanje znatne kolicine toplote, pa pored dimnog, ova zma poseduju i karakte- ristike zapaljivog zrna. Stvoreni dimni oblak se sastoji od sitnih kapljica fosfome kiseline, koja je otrovna, zbog cega se beli fosfor ne upotrebljava za stvaranje dimnih zavesa kroz koje treba da produ vlastite trupe. 929. — Tempirno dimno zrno (si. 330) sastoji se od: upaljaca, izbac- nog punjenja, kosuljice i dimnog punjenja. Upaljac za ovaj tip zrna je duplodejstvujuci bez detonatora. Izbacno punjenje je od crnog baruta. Smesteno je u komori prednjeg ozivala, neposredno ispod upaljaca. Ko- suljica ima relativno tanke zidove. Njena je namena da na cilj donese dimne kutije i da izdrzi naprezanja pri prolazu kroz cev oruda i na aktivnom delu putanje. Ima posebno izradeno dno, a katkada i glavicu. Dimno punjenje je izradeno od smese heksahloretana i cinka u prahu (HC smeSa). Smesa je upakovana u tri ili cetiri cilindricne kutije, koje su smestene u kosuljicu. Kutije su kroz sredinu probuSene. Umesto HC smese, kao dimno punjenje moze se upotrebiti organska boja sa dodatkom mlednog secera i kalijumhlorida, koja pri sagorevanju sublimira, te daje obojeni dim. Za dim plave boje ovom sastavu se dodaje indigo, za dim zute boje auramin itd. Dejstvo tempimog dimnog zma. U odredenoj tadki na putanji, od upaljaca se pali izbacno punjenje koje stvara pritisak za izbacivanje iz koSuljice kutija sa dimnim punjenjem. Pri ovom, dimno punjenje se kroz narocite otvore pripali i iz koSuljice izlazi zapaljeno. Kutije sa zapalje- nom dimnom smesom padaju na zemlju na izvesnoj udaljenosti jedna od druge i tu gore razvijajuci gust, beli oblak dima. 930. — Efikasnost dimnih zrna zavisi, sem od njihove konstrukcije jos i od: — osobina upotrebljene dimne materije; — meteoroloskih uslova, i — stanja vegetaeije i karaktera zemljista u oblasti cilja. Osobine dimne materije ocenjuju se na osnovu neprozimosti stvore- nog dima, velidine i postrojanosti dimnog oblaka. Beli dimovi imaju naj- vecu neprozimost pa su zbog toga sva savremena dimna zma na bazi takvih dimnih materija koje daju beli dim. 50
Od meteoroloSkih uslova najveci uticaj na efikasnost dimnih zrna imaju temperatura i vlaznost vazduha i intenzitet i pravac vetra. Visoka temperatura (preko 20°C) cini vazduh suvim, pa se dim razreduje i po- staje proziran. Na niskim temperaturama dim je jako zgusnut Sto ide naustrb dimenzija dimnog oblaka. Najbolji rezultati postiiu se pri tem- peraturi vazduha +15°C. Vlaznost vazduha ima vrlo veliki uticaj na intenzitet i postojanost dima. Ukoliko je veca relativna vlainost vazduha, utoliko je dim gusci i trajniji. Otuda je za koriscenje dimnih zrna najpo- voljnije prohladno i oblacno vreme, a u toku dana jutro i ve6e. Vetar moze potpuno da kompromituje efikasnost dimnih zma. Ako brzina vetra ne prelazi 6 m/sek i ako je pravac paralelan sa frontom dimnog oblaka, odnosno dimne zavese, upotreba dimnih zrna za zadimljavanje i stvaranje dimne zavese ima smisla. Pri vecim brzinama ili drugom pravcu vetra nije moguce stvoriti dimnu zavesu upotrebom dimnih zma. Suma i uopste gusta vegetacija, povoljno uticu na intenzitet i po- stojanost dima. Mofivamo zemljiste spredava normalno dejstvo zma (pro- diranjem u dubinu), a osim toga i voda dobrim delom apsorbuje dim. Tvrdo zemljiSte smanjuje utrosak dimnih zma za 1/4 do 1/3, a meko ga povecava za 1/4 do 1/2. (2 ) Osvetljavajuce zmo 931. — Osvetljavajuce zmo. Nocna dejstva modernih armija danas, ne mogu se ni zamisliti bez odgovarajuce upotrebe sredstava za osve- tljavanje bojista. Pojava infracrvenih uredaja za detekciju, izvidanje, osmatranje, niSanjenje, fotografisanje i dr. nije ni izdaleka potisnula iz upotrebe sredstva za osvetljavanje terena, vec naprotiv pokazalo se kao veoma celishodnim da se jedino razumnom kombinacijom upotrebe IC uredaja i sredstava za osvetljavanje, mo2e postidi najveda efikasnost u nocnim dejstvima.* 1) S obzirom na znacaj sredstava za nocna dejstva, ista su naSla pri- menu kod gotovo svih haubidkih oruda kalibra 105 mm i vecih. *) Ljudsko oko nocu slabije i teze zapaSa velike razlike u sjaju predmeta nego danju. Danju oko moze da zapazi predmet koji se po sjaju razlikuje od pozadine za 5—10%, dok je za uodavanje istog predmeta no6u, na istoj pozadini potrebno da razlika u sjaju bude najmanje 20%, pa i 50. U nocnim uslovima, opada oStrina vida — tanke linije, pege, mrlje i meduprostori postaju nevidljivi i pri znatno velikim kontrastima. Моё razlaganja ljudskog oka pri slaboj mesedini manja je od prilike detiri puta nego danju; u nodima bez mesedine, deset do tri- deset puta a u tamnoj noci бак i Sesdeset puta. Osim toga, oko nocu ne moze razlikovati boje. lako se, ako postoji izvesna osvetljenost terena prirodnim svetlosnim izvo- rima (mesec, zvezde, atmosfera itd.), moc razlaganja oka moze povecati primenom optidkih instrumenata, upotreba veStackih svetlosnih izvora — osvetljavajucih arti- Ijerijskih zrna — ipak je neophodna. Smatra se da je za dobro osmatranje zem- IjiSta i gadanje potrebna osvetljenost od oko 0,70 luksa, a to prirodni izvori sve- tlosti ne mogu pruiiti. Pri punom mesecu i vedrom nebu, osvetljenost zemljiSta je oko 0,20 luksa, a laka oblaCnost moze ovu vrednost smanjiti na 0,07 luksa. Svetlo zvezdano nebo, bez mesefcine, daje osvetljenost od samo 0,001 — 0,003 luksa, Sto je nedovoljno za koriSdenje i najboljih optidkih instrumenata. 4* 51
OsvetljavajuCe zrno je mace, namenjeno za osvetljavanje terena radi osmatranja neprijateljskog rasporeda, ili za osmatranje gadanja sopstve- ne artiljerije. Sva osvetljavajuCa zrna su tempirna, a po ustrojstvu tkz. Srapnelskog tipa, tj. izbacivanje sadrzaja iz koSuljice vrsi se kroz dance zrna. 932. — Osvetljavajuce zrno (si. 333) se sastoji od: upaljaca, kosuljice, izbacnog punjenja, sklopa osvetljavajuce baklje i sklopa padobrana. Upaljac za osvetljavajuce zmo je duplodejstvujuci. Kosuljica, kao i kod dimnog zrna, projektovana je tako da mole da izdrzi naprezanja u cevi i na aktivnom delu putanje, kako bi sadrzaj neostecen donela do cilja. Izbacno punjenje je od cmog baruta. U odredenom trenutku, ono st vara pritisak u komori prednjeg ozivala pomocu kojeg skiop osvetljavajuce baklje sa padobranom biva izbaCen iz ko§uljice. Osvetljavajuca baklja je nosioc svetlosnog efekta. Izradena je od smese aluminijuma ili magne- zijuma u prahu (kao goriva), barijum nitrata (kao oksidanta) i selaka ili kalofonijuma (kao veziva). Baklja je smestena u celicnu kosuljicu. Kroz sredinu baklje prolazi CeHCno u2e (sajla), koja je na gornjem kraju zale- tovana a. na donjem, spojena sa padobranom pomoCu jednog kotrljajuCeg lezaja. Padobran je smesten izmedu dva polucilindra, ispod osvetljava- juCe baklje. Sa bakljom je spojen pomoCu centralnog uzeta. 933. — Dejstvo osvetljavajuceg zrna. Paljenje izbacnog punjenja vrsi upaljac na unapred odredenoj taCki na putanji. Sila pritiska od izbacnog punjenja se preko dijafragme prenosi na osvetljavajuCu baklju, a od ove na male i velike segmente, koji zatim izbijaju dno koSuljice zrna. Odmah za njim, iz kosuljice ispada skiop baklje i padobrana. Baklja je veC pri- paljena, a padobran se pod uticajem vazdusne struje otvara. Baklja pocinje da gori punim intenzitetom tek posto se zavrsi proces izbacivanja ovog sklopa iz koSuljice zrna. U trenutku napustanja kosuljice, skiop baklja-padobran ima obrtno kretanje istog intenziteta kao zmo. Prenosenje ovog kretanja, medutim, nije moguCe jer je spoj baklja-padobran ostvaren putem jednog kotrlja- juCeg lezaja. U protivnom, padobran bi se zamrsio i ne bi doslo do nje- govog otvaranja. Zbog velike brzine zrna pri izbacivanju pomenutog sklopa postoji opasnost da se padobran pocepa. Stoga se njegovo otvaranje vr§i u dve faze. U prvoj fazi padobran je poluotvoren, a zatim, posto je ovako poluotvoren izvrsio koceCu ulogu i znatno smanjio brzinu celog sklopa, dolazi do njegovog potpunog otvaranja. Potpuno otvaranje padobrana u prvoj fazi (si. 335) onemoguCuje glavno celicno uze koje je jednim krajem vezano za kupolu padobrana, a drugim krajem za gornji deo osvetljava- juCe baklje. Ova veza je ostvarena preko jednog cilindricnog nosaca. Uze je za ovaj nosad zalemljeno i ova veza, pod dejstvom visoke temperature stvorene sagorevanjem osvetljavajuce smese popusta — pod dejstvom vazduSnog pritiska kupola padobrana povlaci centralno uze i padobran se potpuno otvara. 52
Intenzitet i trajanje osvetljavanja zavise od velidine osvetljavajude zvezde i svojstva osvetljavajuce sme§e. Smatra se da svetlosna jadina zvezde mora biti minimum 250000 candela i da traje najmanje 40 sek. Optimalna visina na kojoj zrno treba da dejstvuje je ona visina pri kojoj do potpunog sagorevanja osvetljavajuce zvezde dolazi pre nego sto ona zajedno sa padobranom padne na tie. Najpogodnije je da zvezda sagori na oko 50 m od tla. Najpovoljnija brzina propadanja padobrana sa osve- tljavajucom zvezdom, sa stanovista stvamog efekta osvetljavanja tla, iznosi 10—12 m/sek. 3) ZRNA POMOCNE NAMENE 934. — Zma ротоёпе namene sluze za obuku i uvezbavanje vojnika i staresina kao i za podrazavanje dejstva izvesnih oruda. Opis ovih zma (metaka) dat je u narednim odeljcima ove glave. 5. — PODELA ARTILJERIJSKE MUNICIJE PO KALIBRU 935. — Artiljerijska municija se u odnosu na kalibar oruda za koje je namenjena, deli po sledecem: 1) Artiljerijska municija malog kalibra 20 — 57 mm; 2) Artiljerijska municija srednjeg kalibra — 75 —127 mm; 3) Artiljerijska municija velikog kalibra — 152 — 203 mm; 4) Rakete za 128 mm viSecevni bacac raketa VBR, M63. 6. — ARTILJERIJSKA MUNICIJA MALOG KALIBRA (20 — 57 mm) 936. — Kao oruda malog kalibra, smatraju se sledeci topovi: — 20 mm pav top M38, (n); — 20 mm pav top M55 »HISPANO«; — 20 mm pav top M39, (i); — 25 mm pav top M40, (s); — 30 mm pav top M53/59, (ё); — 37 mm pav top M39, (s); — 40 mm pav top Ml i D-60, (a); — 57 mm pav top S-68, (s); — 57 mm pt top Ml-4 (a) i 6 »PDR« (e). 53
Ш)ДО.пн* MUNICUAZAi PAVTOPM30,-M30/38,M38/50 l «мЖ'Ю-1 937. — Za 20 mm PAV top M38, postoje sledece vrste metaka: — 20 mm metak sa trenutno-zapaljivo-obelezavajucom granatom TZOGS, (j), sa pirotehnickim samolikvidatorom; — 20 mm metak sa trenutno-zapaljivo-obelezavajucom granatom TZOGS, (n), remontovan, sa pirotehnickim samolikvidatorom; — 20 mm metak sa trenutno-zapaljivo-obelezavajucom granatom TZOGS, (n), remontovan, sa mehanickim samolikvidatorom; — 20 mm metak sa trenutno-zapaljivom granatom TZGS, (n), re- montovan, sa mehanickim samolikvidatorom; — 20 mm metak sa trenutno-obelezavajucom granatom TOGS, (n), remontovan, sa pirotehnickim samolikvidatorom; — 20 mm metak M69 sa vezbovno-obelezavajucim zrnom M69; — 20 mm metak M69P1 sa vezbovno-obelezavajudim zrnom M69; — 20 mm skolski metak M68, i — 20 mm opitni metak. 938. — Meci sa TZOGS (j) su proizvedeni u nasim preduzecima, dok su ostali bojevi meci nemackog porekla, a u nas su remontovani. Pri remontu su upaljadi pregledani i odisceni samo sa spoljne strane, bez delaboracije. Kosuljice granata su ociscene i zasticene bojom, a na izve- snim je vodedi prsten od sinterovanog gvozda zamenjen bakamim. Eks- plozivno punjenje i traser su na jednom delu municije zamenjeni novim. Cahure su ociscene i zasticene od korozije. Barutno punjenje i kapsla su zamenjeni novim. Na remontovanoj municiji, kao i na njenoj ambalazi, nanete su nase oznake. Oznake nanete zigovima na telu upaljaca, dancetu dahure i kosuljici granate ostale su nepromenjene. (1) 20 mm metak sa trenutno-zapaljivo-obelezavajucom granatom TZOGS, (j), sa pirotehnickim samolikvidatorom 939. — Metak sa trenutno-zapaljivo-obelezavajucom granatom TZOGS (si. 178) namenjen je za unistavanje zive sile i tehnickih sredstava na zemlji, u vazduhu i na moru. Sastoji se od sledecih elemenata: — upaljaca; — kosuljice; — eksplozivnog punjenja; — trasera sa termickim usporacem i samolikvidatorom; — cahure; — barutnog punjenja sa inicijalnom kapslom. 940. — Upaljac Tr. 1502 (sL_179) je иилпи. j гипиниу spada u grupu upalW^JSastoji se od tela (7) na koje je sa prednje strane navijena glavica (3), a sa zadnje inicijalno-detonatorska kapsla (9). Osim ovih elemenata, upaljac ima jos udarac (2) i udamu 54
iglu (4) sa oprugom (5) — centrifugalnim osiguracem. Utvrdivanje gla- vice i tela izvrseno je celicnim zicanim osiguradem (6). Armiranje upaljafia vr§i se pod uticajem centrifugalne sile. Dok je granata u cevi oruda, u upaljaSu se ne desava nista znacaino. ier je SI. 178 — 20 mm metak sa trenutno-zapa- Ijivo-obelezavajucom gr anatom TZOGS, 0), sa pirotehnickim samolikvidatorom: I — Upaljad; 2 — Kosuljica granate; 3 — Eksplo- zivno punjenje; 4 — Samolikvidator; 5 — Pripala; 6 — Termidki usporad; 7 — Traser; 8 — Cahura; 9 — Barutno punjenje; 10 — Inicijalna kapsla. SI. 179 — Upaljac Tr 1502: 1 — Membrana; 2 — Udarad; 3 — Glavica; 4 — Uda- ma igla; 5 — Cenlrifugalni osiguraC — opruga; 6 — UlvrdivaC; 7 — Telo upaljaca: 8 — Ргыеп; 9 — jnicijalno-detonalorska kapJa 55
jlticaj silg_inercije isuvise veliki da bi moglo doci do bilo kakve izmene polozaja elemenata u odnosu na montazni polozaj]_Kada granata napusti Trev topa, usfed centrifugalne sile (koja sada ima najvecu vrednost),. siri se ustranu centrifugalni osigurac_— opruga (5), te na taj nacin oslobada "puFudarnoj igli (4) da moze u pogodnom trenutku da naleti na inicijalno- -detonatorsku kapslu (9). Kada granata udari u prepreku, usled reakcije prepreke, membrana (1) se pokida a udarac (2) naglo gurne udarnu iglu, koja ubada kapslu i dovodi do dejstva eksplozivno punjenje u granati. rAko granata, eventualnc^ne pogodi cilj, ipak бе doci do dejstva nakon 5 sekundi, jali ovog puta preko samolikvidatora u granati. 941. — Kosuljica je od celika, izradena izvlacenjem. Na prednjem kraju je otvorena i ima navoje za navijanje upaljaca. Unutrasnjost ko- suljice podeljena je na dva dela: prednji — u koji je smesteno eksplo- zivno punjenje i samolikvidator i zadnji — u kojem se nalazi termicki usporac i traser. Pregrada izmedu prednjeg i zadnjeg dela je na sredini izbusena i u otvor je smestena pripala. Na kosuljici je jedan centrirajuci i jedan vodeci prsten. Vodeci prsten je od bakra, a deo pozadi njega je cilindricno-konusan sa kruznim kanalom za pertlovanje cahure. 942. — Eksplozivno punjenje je odjlegmatiziranog heksogena (9Qe/o), prahu:• (ijWo)z bradeno je u vidu valjcica sa udubljehj’em na prednjoj'st'rani (za detonator upaljaca) i zadnjoj (za samolikvidator). Tezina eksplozivnog punjenja je oko 6 gr. 943. —?Traser’jprnogucava lakse pracenje leta granate na putanji. Pripaljuje se od vrelih barutnih gasova pri opaljenju metka. Obeleza- vajuca smesa je neposredno ^upresovana u dno kosuljice. granate, mada ima slucajeva gde traser ima svoju kosuljicu, koja je navijena u dance granate. d^ bi se dobila sto veca homogenizacija i samim tim ujednacenije sagorevanje. Zadnji deo trasera ima pripalu, koja je »nareckana«, radi sigurnijeg pripaljivanja. Radi zastite trasera od ostecenja, isti je zatvoren celuloidnom pokrivkom. Na dnu udubljenja kosuljice za traser, smesten jc^termiJki usporai. To je u stvari jedna casica izradena od celicnog lima (za duboko izvla- cenje), debljine 1 mm. Na sredini je ova casica izdubljena i tu je sme- stena *barutna pripSaJ Pripala sc takode nalazi i u otvoru na spoju pred- njeg Pzadnjeg dela kosuljice granate. Samolikvidator je izraden od presovanog pistoljskog baruta (0,35 gr) i smesten u udubljenje u eksplozivnom punjenju. Kroz sredinu ima otvor, radi povecanja povrsine za pripaljivanje i sagorevanje. Funkcija ovog sklopa je'sledeta: pri sagorevanju trasera, styara.se Visoka temperature (preko 2000°Cfeod koje.se casicatermickog^usporaSa zagreje do belog usijanje^Usled ovog, pali se pripala д od ove samolikvi- dator, koji aktivira eksplozivno punjenje u granati. Kako je za zagrevanje termickog usporada potrebno da protekne izvesno vreme,. jnajjajanje 5 sekundi, to do samolikvidacije granate (ako ne pogodi cilj) rie moze doci pre ovog roka. 56
944. — Cahura je najfie§ce izradena od mesinga, ali moze biti i od Celika. Inace je blago konusna, sa grlidem u vrhu, radi pertlovanja sa granatom. Dance Sahure je masivno sa vencem po periferiji, radi lakseg izvlacenja po opaljenju metka. Na sredini danceta je nacinjeno udublje- nje za utiskivanje inicijalne kapsle sa dva otvora za prolaz plamena ka barutnom punjenju u Sahuri. 945. — Barutno punjenje je od nitroceluloznog baruta koji je pre- tezno slobodno nasut u cahuru. Tezina punjenja je oko 40 grama. Pripa- Ijivanje baruta vrsi inicijalna kapsla (DIH). Ova kapsla ima izgled ini- cijalne kapsle za peSadijsku municiju, s tim sto je nesto vecih dimenzija. Sastoji se od mesinganog canfieta, inicijalne smese i pokrivke. Dejstvo kapsle je sledece: pod udarom igle, nastaje gnjecenje inicijalne smese izmedu nakovnja i vrha igle, usled cega dolazi do stvaranja plamena koji prolazeci kroz otvore na dancetu cahure pali barutno punjenje u cahuri. (2) 20 mm metak sa trenutno-zapaljivo-obelezavajucom granatom TZOGS (n), remontovan, sa pirotehnickim samolikvidatorom 946. — Metak sa granatom TZOGS, (n), remontovan, je isti kao prethodni, izuzev sto je u toku remonta izvrseno kompletiranje granata razlicitim upaljaCima i to: 2 cm Kpf.Z.46, AZ47, AZ48, AZ49, Tr 1502, Tr 1502F i AZ5045. 947. _ Upaljac 2 cm Kpf.Z.46 (si. 180) je udarni upaljad tre- nutnog dejstva, a spada u gru- pu neosiguranih upaljada. Sa- stoji se od tela (8) na koje je sa prednje strane navuCena gla- vica (3) a sa zadnje inicijalna detonatorska kapsla (9 i 11). Kroz sredinu glavice i tela pro- lazi udarac (2) sa udarnom ig- lom (4), vodica (5) i centrifuga- Ini opruzni osigurac (7). Vrh Upaljaca zatvoren je membra- nom (1). _ Armiranie. upaljada yrst-ле pod dejstvom centrifugalne sile, Kada granata napusti cev oru-_. da, ped uticaj em’ centrifugalne ~sile sklanja'se ustranu cenffi- Sl. 180 — Upaljac 2 cm Kpf.Z.46: 1 — Membrana; 2 — Udarad; 3 — Glavica; 4 — Udama igla; 5 — Vodica; 6 — Utvrdi- va£: 7 — Centrifugalni osigurac-opruga; 8 — Telo upaljada; 9 — Inicijalno-detonatorska kapsla (inicijalno punjenje); 10 — KoSuljica; 11 — Inicijalno-detonatorska kapsla (punje- nje od brizantnog eksploziva). 57
fugalni osigurac (7). Na taj nacin, stvorena je mogucnost da udarna igla "PTTmoze daTpode i izvrsi opaljenje inicijalno-detonatorske kapsle (9). Kada granata udari u prepreku, udarna igla polazi unazad i dovodi do dejstva inicijativno-detonatorsku kapslu koja izaziva detonaciju eksplo- zivnog punjenja u granati. Ako granata promasi cilj, nakon 5 sekundi dolazi do detonacije granate preko trasera i samolikvidatora. У48. — Upaljaci AZ47, AZ48 i AZ49 su veoma slicni upaljacu 2 cm Kpf.Z.46, te za njihovo upoznavanje treba koristiti opis iz prethodne tacke. 949. — Upaljaci Trl502 i Trl502F su isti kao upaljac Trl502 (tacka 940) izuzev u nacinu obelezavanja, posto su posredi upaljaci nemacke proizvodnje. SI. 181 — Upaljac AZ5045: I — Mernbrana; 2 — Glavica; 3 — Udarac; 4 — Nosad udarne igle; 5 — Udarna igla; 6 — Centrifugalni osigurad-segment; 7 -• Opruga centritugalnog osiguraCa; 8 — Telu upaljaca; 9 — Kosuljica inicijalno-detonaior ske kapsle; 10 — Tnicijalno-detonatorska kapsla. 950. — Upaljac AZ5045 (si. 181) je udarni upaljac, trenutnog dejstva. Prema stepenu osiguranja, spada u grupu neosiguranih upaljaoa. Sastoji se od tela (8) sa glavicom (2) u pred- njem i inicijalno-detonatorske kapsle (10) u zadnjem clelu.JJpalja.^Juna udarac, (3) sa udarnom iglom (5U njenirn nosacem (4) kao i centrifu- “gSIno osiguranje koje ~se sastoji od 2dva"segmenta (6)_sa oprugom (7). U vrKu, na upaljac je utvrdena mern- brana (1). Armiranje upalj_ada_ vrsi se pod dejstvcm centrif ugalne_ sile. Kada__ granata pode jz svoglezista,"segmenti pdcTSejstvom sile inercije,_pritiskjuju svoje oslone^poyrsine i izazivaju tre- nje, e je_vece od ceritfifugalne' sile, tako’ da ovi ostaju__na mesEu. "Istvcremeno, nosac udarne igle7"svo- jim ispustima, ulazi u udubljenja Tla segme’ntima tako da time pove- cava mdmenat jnercije, i sve dok je granata u cevi, ne vrsi se promena ТГроГогауй elemenata upaljada iTod- nosu na montazni polozaj. Posle izla- ska granate iz cevi, pod dejstvom cenfnfugalne sile, segmenti __(6) se razmicu, savladavajuci pri tome ot- por~opruge (7) do oslonca na unu- TTaSriji zld tel a ""upaljac a, cime ustvari zavrseno armiranje upaljaca. 58
Kada granata udari u prepreku, udarac (3) potiskuje udarnu iglu (5) koja dovodi do dejstva inicijalno-detonatorsku kapslu (10). Inicijacija se zatim prenosi na eksplozivno punjenje u granati. U slufiaju promaSaja, ipak dolazi do dejstva granate preko trasera i samolikvidatora u granati. (3) 20 mm metak sa trenutno-zapaljivo-obelezavajucom granatom TZOGS, (n), remontovan, sa mehanickim samolikvidatorom 951. — Ovaj metak je veoma slican prethodnom. Od njega se razli- kuje po tome sto nema pirotehnicki samolikvidator^termfcki usporad, “*pripaIu’*’T*samolikvidatorj. Samolikvidacija granate na putanji vrsi se riakon 4,5^^^sekundi preko mehanickog samolikvidatora koji je ugra- den u upaljacu. Osim ovog, meci se medusobno razlikuju po upaljacu. Nairne, ovaj metak je kompletiran upaljacem 2 cm Kpf.Z. Zerl Fg. Presek granate dat je na si. 182. 952. — Upaljac 2 cm Kpf. Z. Zerl Fg (si. 183) je udarni upaljad trenutnog dejstva, sa mehanickim samolikvidatorom. Spada u grupu ne- osiguranih upaljaca. Upaljac sacinjavaju sledeci glavni delovi: — telo sa glavicom; — mehanizam za opaljenje i osiguranje; — mehanizam za samolikvidaciju, i — inicijalno-detonatorska kapsla. Armiranje upaljaca vrsi se pod dejstvom centrifugalne sile i to posto granata napusti cev oruda. Dok granata prolazi kroz cev, zadrzad udarne igle (10) usled inercije, pritiska centrifugalni osiguraS (9), tako ПЗа on ne moze da se skloni u stranu. Armiranje se zavrsava na daljini Kad granata napusti cev, centrifugalni osiguraS pocinje da se odvija (posto je izraden u vidu satne opruge od neelasticnog materijala) i sklanja ustranu, tj. u Slobodan prostor u svom lezistu. Na taj nacin je osloboden put udarnoj igli prema kapsli. Kada granata udari u prepreku, udarna igla (5) sa udaracem (2) usled otpora prepreke, polazi nazadj ^ziv^ inicijalno-detonatorske kapsle (12 i 13), koja do- vodi do detonacije eksplozivno punjenje u granati. Medutim, akb granata ne pogodi _cilj, za vreme od 4,5—7,5 sekundi od momenta opaljenja metka, doci ce do njenog dejstva preko^mehanickog samolikvidatora i to na sledeci nacin: posle izlaska granate iz cevi, sklanja se ustranu osi- gurac dvokrake poluge (18) i istovremeno opruga mehanizma za samoli- kvidaciju (8) tezi da duzi krak dvokrake poluge potisne prema centru upaljaca. Medutim, sve do isteka vremena samolikvidacije, centrifugalna 59
sila zadrzava dvokraku polugu (17). u .prvobitnom polozaju. U meduvremenu, posto oslabi cen- trifugalna sila, usled gubitka obrtne brzine granate, opruga mehanizma za samoMkvidaciju, potisne duzi krak dvokrake po- luge prema centru a kraci krak se krece prema periferiji i time oslobodi zub na poluzi — zadr- zacu vodice (16). Posto je polu- ga — zadrzac vodice slobodna, ona se pod uticaj em centrifu- ’ galne sile sklanja ustranu, a od- mah zatim pod dejstvom udar- ne opruge (4) — koja je inace u zbijenom stanju-vodica (6) • potisne udamu iglu, koja izvrsi opalj ehj e inicij alno-detonator- ske kapsle. SI. 182 — 20 mm granata TZOGS sa mehanidkim samolikvidatorom: 1 — Upaljad; 2 — Kosuljica granate; 3 — Eksplozivno punjenje; 4 — Traser. SI. 183 — Upaljac 2 cm Kpf. Z. Zerl Fg.: 1 — Membrana; 2 — Udarad; 3 — Glavica; 4 — Udama opruga; 5 — Udama igla; 6 — Vodica; 7 — Osovina dvokrake poluge; 8 — Opruga mehanizma za samolikvidaciju; 9 — Centrifugalni osigurad; 10 — Zadriat udame igle; 11 — Telo upaljada; 12 — Ini- cijalno punjenje; 13 — Punjenje od brizantnog eks- ploziva; 14 — Kosuljica inicijalno-detonatarske kap- sle; 15 — Cep — oslonac opruge mehanizma za samolikvidaciju; 16 — Poluga — zadriad vodice; 17 — Dvokraka poluga; 18 — Osigurad dvokrake poluge. 60
(4) 20 mm metak sa trenutno-zapaljivom granatom TZGS, (n), remontovan, sa mehanickim samolikvidatorom 953. — Ovaj metak ie istovetan sa prethodnim, izuzev sto nema tra- sera, tako da je unutrasnjost kosuljice citava ispunjena eksplozivnim pu- njenjem. Presek granate dat je na si. 184. (5) 20 mm metak sa trenutno-obelezavajucom granatom TOGS, (n), remontovan, sa pirotehnickim samolikvidatorom 954. — Metak sa trenutno-obelezavajucom granatom je gotovo isti kao metak opisan u ta6ki 946. Od njega se razlikuje po tome sto u eksplo- zivnom punjenju nema dodataka za povecanje efekta zapaljivosti, kao sto su Al ili Mg u prahu, vec je laboracija kosuljice granate izvrsena samo flegmatizovanim pentritom. Kompletiranje metaka izvrseno je upaljacem AZ5045 (tacka 950). (6) 20 mm metak M69 sa vezbovno-obelezavajucim zrnom M69 955. — Metak sa vezbovno-obelezavajudim zrnom je namenjen za izvrsenje prethodnih vezbovnih, neposrednih i posrednih gadanja u cilju uvezbavanja i sticanja iskustva. Metak sa vezbovno-obelezavajucim zrnom ispaljuje se iz umetnute cevi M62. Opaljivanje metaka vrsi se delovima za okidanje artiljerijskog oruda u koje je cev ugradena. Pri gadanju, cev artiljerijskog oruda se ne trza. Metak M69 sa vezbovno-obele2avaju6im zrnom M69 ima pocetnu brzinu 910 m/sek, te se mo£e koristiti za gadanje iz umetnutih cevi 20 mm kod tenkovskih, samohodnih i drugih topova, koji imaju Vo 900 m/sek i vecu. 956. — Vezbovni metak M69 (si. 185) je izraden od bojevog metka sa TZOGS granatom. Metak se sastoji od zrna i bojeve cahure. Zrno se od bojevog razlikuje u sledecem: — eksplozivno punjenje, samolikvidator i pripala samolikvidatora, odstranjeni su iz prednjeg dela kosuljice i umesto njih je stavljeno obe- lezavajuce punjenje — kesica sa 4,5 gr crvenog fosfora; — na dnu prednje komore kosuljice, stavljen je podmetaC od sive lepenke, debljine 1,5 mm. Uloga ovog podmetaca je da spreci pripalji- vanje crvenog fosfora (i time samolikvidaciju zrna) po isteku 5 sekundi koliko traje sagorevanje trasera. Termicki usporad nema u sklopu ovog zma nikakvu funkciju. Za- drzan je, naime, iz razloga sto nije mogao biti odstranjen, pri izradi ovog metka. Ostali elementi zrna su isti kao kod bojeve granate. 61
Bojeva cahura je ista kao kod metka sa trenutno-zapaljivo-obeleza vajucom granatom, tacka 944 i 945. Dejstvo vezbovnog metka M69. Pri susretu zma sa preprekom, usled dejstva upaljaca do- lazi do razbijanja prednjeg dela koSuljice zrna. Istovremeno, od upaljada se pall i obelezava- juce punjenje tako da dolazi do stvaranja ma- log oblaka belog dima, Sto omogudava osmatra- nje pogodaka na odstojanju 2000—3000 m. Pri neposrednom gadanju na vertikalne mete do- lazi do dejstva zma pozadi mete na odstojanju 30—60 cm. (7) 20 mm metak M69P1 sa vezbovno-obelezavajucim zrnom M69 957. — Metak M69P1 sa vezbovno-obeleza- jucim zrnom M69 se razlikuje od prethodnog samo*“po^t6me sto ima manje barutno punje- nje *(30- gr), te" retime maryu podetnu branu Vo = 750 m/sek, pa se uglavnom koristi za ga- danje iz umetnutih cevi 20 mm ^od haubica i drugih oruda* ,koja-imaju- Vo ispod 800 m/sek.,. SI. 184 — 20 mm grana- ta TZGS sa mehanidkim samolikvidatorom: 1 — Upaljac; 2 — KoSuljica granate; 3 — Eksplozivno punjenje. SI. 185 — 20 mm metak sa vezbovno-obelezava- jucim zrnom M69: 1 — Upaliai; 2 — Kosuljica; 3 — Obeleiavajude punjenje; 4 — Kartonski podmetad; 5 — Traser; 6 — Cahura; 7 — Ba- rutno punjenje; 8 — Inici- jalna kapsla. 62
(8) 20 mm skolski metak M68 958. — Skolski metak (si. 186) je namenjen za rutinsku obuku posluge u punjenju i praznjenju oruda. Sastoji se od upaljada, tela danceta i nosada. Upaljac je izraden od plasticne mase — polietilena. Po spoljnoj kon- figuraciji imitira upaljac. Sa zadnje strane ima udubljenje sa navojima za vezu sa nosadem. Telo metka se proteze od upaljaca do danceta. Izradeno je od pla- stidne mase (polietilena). Kroz sredinu, telo je otvoreno od vrha do dna radi smestaja nosaca. Na prednjem kraju tela otvor je prosiren za sme- staj donjeg dela upaljada, a na zadnjem za vezu sa dancetom metka. Dance je izradeno od mesinga. Sa prednje strane je izdubljeno i ima navoje za uvijanje nosafia a u zadnje udubljenje je nalivena plastidna masa, radi imitacije kapsle. Na spoljnjoj strani, dance ima jedno proSi- renje kojim se metak oslanja na zatvarac. Ispod njega je venae za izvla- kac cahura. Nosac je od delika sa navojima na prednjoj i zadnjoj strani. On pro- lazi kroz telo metka i spaja upaljad sa dancetom. Svojim poloiajem u okviru metka, kao i materijalom od kojeg je izraden, on je nosilac meha- nicke otpomosti metka pri njegovoj upotrebi. Na spoju nosada sa dancetom i upaljacem, poprecno u odnosu na duzu osu metka, ugradene su dve osovinice od mesinga, koje treba da sprede eventualno razdvajanje metka na ovim spojevima. Skolski metak je tezak 320 gr, a dugadak 202,6 mm. 959. — Pored skolskih metaka M68, u jedinicama se mogu naci i skolski meci starije izrade. Nairne, ovi meci izradeni su od elemenata bojeve municije, koji su napunjeni plasticnom masom. (9) 20 mm opitni metak 960. — Opitni metak je namenjen za gadanja u cilju ispitivanja poje- dinih elemenata metka (tormentaeija kosuljice ili dahure, ispitivanje upaljaca, odredivanje tezine barutnog punjenja i dr.), ili provere pravil- nosti funkcionisanja novih (remontovanih) oruda. Opitni metak (si. 187) se sastoji od: zrna i bojeve cahure. Zrno je inertno. U svom sklopu ima upaljad, koSuljicu i inertno punjenje. Upaljad je izraden na taj nacin Sto je iz bojevog odstranjena inicijalno-detona- torska kapsla. Kosuljica je dobijena praSnjenjem eksplozivnog punjenja i spaljivanjem trasera (ako je postojao). Inertno punjenje dini pesak kome je dodata potrebna kolidina olova da bi se dobila tezina bojeve granate. Bojeva cahura je ista kao kod metka sa TZOGS granatom, tadka 944 i 945. U pogledu gabaritnih dimenzija i tezine, opitni metak je identidan sa bojevim. Pakovanje metaka vrsi se u ambalazu od bojeve municije. Razliko- vanje opitnih metaka od ostalih moguce je po oznaci »OPITNO« koja se razlicito nanosi (zigovima ili bojom), u zavisnosti od toga na koji eleme- nat metka ili ambalaze se stavlja — upaljac, kosuljica, zrno, dahura ili drveni sanduk. 63
SI. 186 — 20 mm skol- ski metak M68: 1 — Upaljad; 2 — Osovinica — utvraivad; 3 — Nosad; 4 — Telo metka; 5 — Osovinica — utvrdivad; 6 — Dance; 7 — Kapsla. SI. 187 — 20 mm opitni metak: 1 — Upaljad; 2 — KoSuliica; 3 — Inertno punjenje; 4 — Cahura; 5 — barutno punje* nje; 6 — Inicijalna kapsla. 64
(10) TehniCki podaci za municiju 20 nun za PAV top M38 (n) 961. — Najvazniji tehnicki podaci za municiju 20 mm, vide se iz sledeceg pregleda:. Pregled 45 Naziv elementa Materijal Teiina (gr) Duzina (mm) Metak sa granatom TZOGS, TZGS i TOGS UpaljaC Aluminijum 15 ! 32 Kosuljica Celik 100 35 Eksplozivno punjenje H/Al 6 — Cahura Mesing 160 137 Cahura Celik 140 137 Barutno punjenje NC barut 40 — Inicijalna kapsla Fulminatska — — Kompletan metak sa mesinganom Cahurom — 310 203 Kompletan metak sa Celidnom Cahurom — 280 203 (11) BalistiCki podaci za municiju 20 mm za PAV top M38 (n) 962. — Balisticki podaci za municiju 20 mm su sledeci: — podetna brzina (Vo) — — — — — — — 900 m/sek — maksimalni pritisak (Pmax) — — — — — 3200 kg/cm2 — vreme samolikvidacije — — — — — — 5 sek. (12) Pakovanje municije 20 mm za PAV top M38 (n) 963. — Municija 20 mm (nova i remontovana), upakovana je u drve- ne sanduke. Sanduci su obojeni sivo, a oznake su nanete cmom bojom. Na bodnim stranama postoje rucke za nosenje sanduka. Radi hermeti- zacije municije, u sanduku se nalazi cindana kutija u kojoj su, u stvari, upakovani meci. Pakovanje municije izvrseno je po sledecem: — jedan metak je upakovan u kartonski tuljak 0 30 mm, duzine 210 mm; — 100 metaka sa kartonskim tuljcima je upakovano u cincanu ku- tiju dimenzija: 620X210X160 mm; 5 65
— jedna cincana kutija je upakovana u drveni sanduk dimenzija: 670 • 255 У 235 mm. Bruto tezina sanduka je 43 kg. Prazan sanduk je tezak 6,9 kg, cin- cana kutija 1,8 kg, a svi kartonski tuljci 2,4 kg. Prema tome, na ambalazu otpada 11,1 kg. 964. — Vezbovni meci M69 i M69P1 upakovani su isto kao bojevi meci sa TZOGS granatom, tacka 963. 965. — Skolski meci M68 upakovani su po 40 komada u drveni san- duk dimenzija: 352X260X185 mm. (13) Obelezavanje metaka za 20 mm PAV top M38 (n) 966. — Na upaljacima su zigovima naneti podaci о modelu upaljaSa — na primer: Tr 1502. Na kosuljici granate je crnom bojom naveden indeks granate (TZOGS), zatim serija, godina proizvodnje i oznaka pre- duzeca (1-53-122). Kod municije koja ima traser, stavljen je iznad vo- deceg prstena pojas zelene boje, sirine 5 mm. Na cahuri nema oznaka, izuzev zigova na dancetu koji se odnose na kalibar, broj sarze materi- jala i seriju izrade kod naSe municije. Na remontovanim dahurama ostale su originalne oznake-zigovi. Podaci о municiji su na sanducima dati na prednjoj strani. Sadrzaj je sledeci: — 100 TRENUTNIH METAKA — TZOGS ZA PA TOP 20 mm M38 _ _ _ _ _ — »122« BRUTO 43 kg — — — SER 2—56 RATA 13 — — kolifiina i vrsta metaka; indeks metka, • kalibar, vrsta i model topa za koji je municija namenjena; oznaka preduzeca i bruto tezina sanduka; laboracna serija, godina proizvodn- je i rata metaka. Na bocnim stranama sanduka nalepljena je etiketa sa podacima о municiji, ukljucujuci i podatke о barutu. 967. — Kosuljice zma vezbovnih metaka M69 i M69P1, obojene su belo, izuzev upaljaca i vodeceg prstena. Iznad vodeceg prstena nanet je zeleni pojas Sirine 5 mm. Oznake su stavljene crnom bojom. Sadrzaj oznaka je sledeci: — CF oznaka za obelezavajuce punjenje — crveni fosfor; kalibar i model oruda; vrsta i model metka; podetna brzina zrna; laboracna serija municije. — 20 mm UMET. CEV M62 — — VE2B. OBEL. M62 — — — (Vo = 920 m/sek) — — — PZK7001 — — — — Na dahurama nisu stavljene nikakve oznake, izuzev Sto postoje ii- govi naneti pri proizvodnji — remontu bojeve municije. 968. — Sanduci za pakovanje municije obojeni su belo, a oznake su nanete crnom bojom. SadrSaj oznaka je sledeci: 66
A — PREDNJA STRANA SANDUKA Na prednjoj strani sanduka naneti su slededi podaci о municiji: — UPALJAC TR 1502 — — vrsta i model upaljaca; — 20 mm UMET. CEV M62 — kalibar i model oruda; — 100 kom. — — — — kolicina metaka u sanduku; — METAK M69 SA VEZB. OBEL. ZRNOM M69 — — vrsta i model metka; — (Vo = 920 m/sek) — — pocetna brzina zrna; — RZK7101 — — — — laboracna serija municije; — Bruto 43 kg — — — — ukupna tezina sanduka. Na poklopcu i levoj bodnoj strani sanduka stavljene su sledece oznake: 20 mm VEZB. OBEL. M69 RZK7101 Na desnoj strani dati su podaci о barutnom punjenju. Sadrzaj oznake je sledeci: NC-21, MBL6900 969. — Vezbovni meci M69P1, kao i njihova ambalaza, obelezeni su na isti nacin kao prethodni, s tim sto je naveden model »M69P1« i stavljena Vo = 750 m/sek. 970. — Skolski meci obelezeni su samo na dance dahure. Oznake su utisnute zigovima. Sadrzaj oznaka je sledeci: — 20 mm M38 MBL-68. Sanduci za pakovanje metaka obojeni su sivomaslinasto, a oznake su nanete cmom bojom. Sadrzaj obelezavanja je sledeci: SKOLSKI. METAK 20 mm M38 MBL-1969 971. — Za 20 mm PAV top, postoje sledece vrste metaka; — 20 mm metak sa trenutno-zapaljivo-obelezavajucom granatom TZO, M57; — 20 mm metak sa trenutno-zapaljivom granatom (jakog dejstva) TZ, M57; — 20 mm metak sa trenutno-zapaljivom granatom TZG, (f); — 20 mm metak sa pancirno-zapaljivim zrnom PZ, M60; — 20 mm metak sa pancirno-zapaljivim zrnom PZG, (f); — 20 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom POG, (f); — 20 mm manevarski metak M71; — 20 mm skolski metak M68, i — 20 mm opitni metak. 5* 67
(1) 20 mm metak sa trenutno-zapaljivo-obelezavajucom granatom TZO, M57 972. — Metak sa trenutno-zapaljivo-obelezavajucom granatom TZO, M57 (si. 188), namenjen je za unistavanje zive sile i tehnickih sredstava neprijatelja na zemlji i u vazduhu. Sastoji se od: upaljaca, kosuljice sa traserom, eksplozivnog punjenja, cahure i barutnog punjenja sa inicijal- nom kapslom. - X- 973. — Upaljac UT, M57 (si. 189) je udarni upaljac, trenutnog dej- stva, sa mehanickim samolikvidatorom. Spada u grupu^neosiguranlh ujgaljacaL ‘‘‘ .................................................. Upaljac se sastoji od tela (3), koje je izradeno od mesinga i koje na zadnjem delu ima navoje sa spoljne i unutrasnje strane. Pomocu spoljnih navoja, upaljac se navija u kosuljicu granate, a na unutrasnje navoje je navijen nosac inicijalno-detonatorske kapsle (10) sa kapslom (11). S prednje strane, upaljac je zatvoren membranom (1) koja je utvrdena prstenom. Ispod membrane je potiskivac udarne igle (2) koji je Slobodan, oslanjajuci se svojim prosirenim delom na ispuste tela upaljaca. U na- stavku potiskivaca je udarna igla (8) sa oprugom (4). Udamg, opruga je ..U^ne?tp zbijenom stanju. Igla pri dnu ima ramena kojima se osFanja na centrifugalne cepove (9J,’koji joj na ovaj nacin sprecavaju put ka ini- ci jalno-detonatorskoj kapsli. Mehanicka’samolikvidacija upaljaca vrsi se posredstvom elemenata koji su u vodici upaljaca (7). U montaznom polozaju, kretanje vodice ograniceno je Ovaj osigurac je izraden _u vidu. prstena (od. celicne zice) Jkpji je na^jednom^ddjL rasecen_i postav- ^Ijen izmedu tela' upaljaca I ispusta naj yodici, tako da’jcentnftgalm’ ^epoyiZn^’mqg^ je^tfanspOrlni osigurac ria svom mestu) da se raz- maknu. tf vodici se nalazi nosac segmenata (6) i segment! (5). Nosac na gornjem kraju ima venae u kojem se nalaze segment!. Segment! su sastavljeni od dva dela (prsten prcsecen napola) koji obuhvataju nosac. Na spoljnim povrsinama, segment! su fino obradeni i imaju jednu verti- kalnu i jednu kosu povrsinu (prema slici), koje su postavljene naspram isto takvih povrsina na vodici. U montaznom polozaju, segment! su sku- pljeni (priljubljeni) uz nosac. Udarna opruga sve vreme potiskuje nosac segmenta nanize, a ovaj udarnu iglu preko njenih ramena. Medutim, u stanju mirovanja ovo sprecavaju centrifugalni cepovi, a kasnije seg- ment!, usled centrifugalne sile. ^^n^rame-ui^lj?^^il^J se-pod_uticajem centrifugalne sile i to posto grariata napustUcev oruda, jer zaT/reme prolas.ka granate kroz cev,_zbog 'Trenja, svi delovi ostaju~u pryobitnoroL polozaju i vrse pritisak na svoje oslone povrsine__ ~~ _Kada granata napusti cev i sila inercije bude manja u odnosu na ^centrifugalnuysilu, transportni osigurac (ГТГ se sirj i ~ispada u~slobodan" ^rp^or'TzmeduJtela upaljaca i vodice. Nakon ovog, centrifugalni cepovi (9) se_razmicu i potiskuju^odlmjaavise za visinu trarisportnog osiguraca _i vrsejgsjytftiOvim je otvoren put udarno] igli (8) prema ini ci jalno-detonatorskoj kapsli (11). „Jzdizanje udarne.igle i sabijanje opruge _ae_ vrsi zajedno sa izdiza- njem vodice zahvaljujucj_tonie sto segmenti__usled centrifugalne sile 68
SI. 188 — 20 mm metak sa trenutno-zapaljivo- -obelezavajucom grana- tom TZO,M57: 1 — Upaljad; 2 — Eksploziv- no punjenic; 3 — Zapaljivo punjenje; 4 — Kosuljica gra- nate; 5 — Traser; 6 — Cahu- ra; 7 — Barutno punjenje; 8 — Inicijalna kapsla. SI. 189 — Upaljac UT»M57: 1 — Membrana; 2 — Udarac; 3 — Telo upaljada; 4 — Udar- na opruga; 5 — Segment; 6 — Nosad segmenata; 7 — Vo dica; 8 — Udarna igla; 9 — Centrifugalni osigurad; 10 — Nosad kapsle; 11 — Inicijalno-detonatorska kapsla; 12 — KoSuljica kapsle; 13 — Transportni osigurad. 69
(s vo jот kosinom__i_kosinom na vodici)_povezuju nosac segrnenta sa yodi- com, cineci time zajedno sa iglom i oprugom jedinstyen skiop. ^KadaZgSnata na svojqj putanji naide na prepreku, udarac potisne udarnu iglu, koja izaziva opaljenje kapsle. Medutim~ako "granata ne pogocff cilj, doTtjenog dejstva "cToci ce preko. mehanickogsamolikvidatora u vremenu od|^yb zavi- snosti od toga pod kojim se uglom vrsi gadanje. Ovo se dogada na_sla- deci nacin: posle izlaska granate iz cevi, pod dejstvom centrifugalnejsile, seginentTse razmicu i nalezu svojim kosim povrsinama na kosepovrsine vodiCg i_ka’0.sto je naprecTreceno, obrazuju jediristven ski op (udarna igla, opruga, nosac segrnenta, segment! i vodice), > «i’wr ,i>egrhentai¥ > wm I- <fMFuuruga^*fiije*U &a^kapsig|Medutim, kada vre- menom oslabi centrifugalna sila’(Ij&sle^isfek^’ff^^kunW^J^anata^ne pogodi cilj, segmenti nisu vi§e u stanju da drze ovaj skiop jedinstvenim i cim se_>>o5lepe<<7o3jyodice, zbijena udarna opruga naglo potiskuje nadoje udarnu iglu, Jkoia ^zatim izvrSi"opaljenje inicijajno-detonatorske kapsle. 974. — Kosuljica ie_celicna,_sa pregradom na sredini, cime je njena unutra§njosTpodeljena na prednju i zadnju komoru. U prednjoj se smesta eksplozivno i zapaljivo punjenje, a u zadnjoj traser. Na prednjem kraju kosuljice, narezani su navoji za navijanje upaljaca. Na spoljnoj povrsini postoji jedan centrirajuci i jedan vodeci prsten. Vodeci prsten je od bakra. Ispod njega je kanal za pertlovanje cahure. Obelezavajuca smesa je neposredno upresovana u udubljenje na dancetu kosuljice. Sastoji se od osnovne i pripalne smese. Radi zastite od ostecenja, traser je pokriven celuloidnom pokrivkom. . 975. — Eksplozivno punjenje je od presovanog trotila sa udublje- njem na prednjem kraju za smestaj kapsle upaljaca.^7 , " til.]Ispod eksploziva je upresovana zapaljiva smesaV «***’ •< iJ V;к i'e • - • g Ir • AJf”: U‘ • • bariumnitrat sa kalofonijumom kaoz vezivom. ’ 976. —jp blago konusna, sa grlicem. te- . I’; " J?’—~T[a dancetu, po periferiji, postoji venae za zub izvlaka6a oruda, a na sredini je lezistc kapsle sa nakovnjem i dva otvora za prolaz plamena ka barutnom punjenju. Radi zastite od korozije, cahura je patinirana. 977. — Barutno punjenje je od ^itrocelulQ^nng baruta/ slobodno nasutog u cahuri. Tezina barutnog punjenja je 30 gr. Pripaljivanje ba- ruta vrsi inicijalna kapsla (DIH). Ova kapsla ima izgled inicijalne kapsle za pesadijsku munieiju, samo sto je nesto vecih dimenzija. Sastoji se od mesinganog canceta. inicijalnog punjenja i staniolske pokrivke. (2) 20 mm metak sa trenutno-zapaljivom granatom (jakog dejstva) TZ, M57 978. — Osnovna razlika izmedu ovog metka i prethodnog je u tome, da ovaj nem^TraseTa;' tako da je citava unutrasnja zapremina kosuljice iskoriscemi"za smestaj ekspToztvaT^odhosno zapaljive"^inese_^abof5rija je- 70
izvedena tako da je u kosuljicu najpre upresovana zapaljiva smesa (7,5 gr), a potom TNT na nacin prikazan na si. 190. SI. 191 — 20 mm pancir- no-zapalji v о -obeleza va - juce zrno -PZ,M60: 1 — KoSuljica zrna; 2 — Za- paljiva smefe; 3 — Po- krivka. 1 — Upaljad; 2 — Eksplozi- vno punjenje; 3 — Zapaljivo punjenje; 4 — Kosuljica granate. Zbog veceg eksplozivnog i zapaljivog punjenja, a samim tim i veCe efikasnosti na cilju, metak sa ovom granatom se jo§ naziva »jakog dejstva*. Upaljad i bojeva Cahura su isti kao kod metka sa TZO grana- tom M57. (3) 20 mm metak sa trenutno-zapaljivom granatom TZG, (f) 979. — Metak sa trenutno-zapaljivom granatom, francuske proiz- vodnje, je po konstrukciji i nacinu dejstva isti kao metak sa TZ gra- natom M57 (jakog dejstva), koji je opisan u tacki 978. Razlika je samo u tome sto upaljac ovog metka nije obojen, a obelezavanje municije i ambalaie izvrSeno je latinicom. (4) 20 mm metak sa pancirno-zapaljivim zrnom PZ, M60 980. — Metak sa pancirno-zapaljivim zrnom M60, namenjen je za uniStavanje lako oklop!jenih tehnickih sredstava na zemlji i vazduhu. Sastoji se od zrna i bojeve Cahure. 71
Zrno (si. 191) je bez eksploziva i sastoji se od kosuljice i zapaljive smese. Kosuljica je od visokokvalitetnog delika, izradena obradom na stru- gu. Termidki je posebno obradena, kako bi joj se povecala otpornost ne- ophodna za probijanje delidnog oklopa. Na koSuljici je jedan centrirajudi i jedan vodeci prsten. Deo pozadi vodeceg prstena je cilindrican sa kru- znim kanalom za pertlovanje dahure. Sa zadnje strane, kosuljica je izdu- bljena skoro do polovine njene duzine, radi smestaja zapaljive smese. Laboracija je izvrsena tako sto je presovanje sme§e izvedeno u detiri sloja, radi homogenizacije mase. Zapaljivi sastav je zatvoren debelom pokrivkom od durala, radi spredavanja eventualnog paljenja smese od barutnog punjenja. Bojeva cahura je ista kao kod metaka sa TZO granatom M57. (5) 20 mm metak sa pancirno-zapaljivim zrnom PZG, (f) 981. — Metak sa pancirno-zapaljivim zrnom, francuske proizvodnje, je po konstrukciji i nameni isti kao metak sa PZ, M60, koji je opisan u tadki 980. Od njega se razlikuje jedino po tome sto je obele&avanje izvrSeno latinicom. (6) 20 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom POG, (f) 982. —. Metak sa pancimo-obelezavajudim zrnom (francuske proizvod- nje) je skoro isti kao metak sa PZ, M60, koji je opisan u tadki 980. Od njega se razlikuje jedino po tome sto je u zadnji deo kosuljice umesto zapaljive smese upresovana obelezavajuca smesa i sto je obeleSavanje iz- vrseno latinicom. (7) 20 mm manevarski metak M71 983. — Manevarski metak (si. 192) namenjen je za imitaciju gadanja ciljeva u vazduhu na taktidkim veibama, manevrima i si., kao i za povre- mena gadanja u toku obuke vojnika pri pokazivanju funkcije automata oruda. Manevarski metak se sastoji od zma, dahure, barutnog punienia i inicijalne kapsle. Zrno (1) je izradeno od mekog drveta. Cahura (2) i kapsla (4) su od bojeve municije, a barutno punjenje (3) je manevarsko. Vrsta baruta i kolicina se bitno razlikuju od bojevog metka. Nairne, barut ie oznake NC-01, a kolidina je za polovinu manja od bojevog metka. Gadanje manevarskim metkom vrsi se uz obaveznu upotrebu pojac.- nika trzania. Zrno ovog metka se pri opaljenju raspada u sitne pardice ' i bezopasno je po liudstvo i druge ciljeve na daljinama vedim od 50 m. Pakovanje manevarskih metaka vr§i se u ambalazu od bojeve municije, bez hermetizacije sadrzaja. Obelezavanje je po jugoslovenskom sistemu obelezavanja municije u JNA. 72
SI. 192 — 20 mm mane- varski metak M71: 1 — Drveno zrno; 2 — Cahura; 3 — Barutno punjenje; 4 — Inicijalna kapsla. SI. 193 — 20 mm skol- ski metak M68: 1 — Upaljac; 2 — Osovinica — osigurac; 3 — Nosad; 4 — Tclo metka; 5 — Osovinica — osigurac; 6 — Dance; 7 — Kapsla. 73
(8) 20 mm skolski metak M68 984. — Ovaj metak (si. 193) je identican sa skolskim metkom 20 mm za PAVtop M38 (n). Razlika je jedino u gabaritnim dimenzijama i tezini. Skolski metak M68 za PAVtop M55 tezak je 255 gr, a dugacak 184 mm. Napomena data u tacki 959 odnosi se i na municiju za 20 mm PAVtop M55 »Hispano«. (9) 20 mm opitni metak 985. — Po nameni i konstrukciji ovaj metak je isti kao opitni metak 20 mm za PAVtop M38, taSka 960. Razlika izmedu ovih metaka je isklju- civo posledica medusobne razlike izmedu bojevih metaka ova dva oruda. (10) Tehnicki podaci za municiju 20 mm za PAV top M55 »Hispano« • 986. — Potrebni tehnidki podaci za municiju 20 mm za top M55, vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 46 Naziv elementa _ _ i Materijal j i _ i Tezina (gr) | Duzina | (mm) Metak sa trenutno-zapaljivo-obelezavajucom granatom (TZO, M57), trenutno-zapaljivom granatom (TZ, M57, TZG (f) i TZGS (f) Upaljac (UT, M57) Mesing, aluminijum ! 26 41 Kosuljica Celik 1 103 ' 68 Eksplozivno punjenje . TNT 1 2,5 1 — Zapaljivo punjenje j Mg» Al, Ba Ni I 3,5 i Cahura 1 Mesing 95 110 Barutno punjenje j NC barut 31 — Inicijalna kapsla i , — Kompletan metak 262 | 184 1 Metak sa pancirno-zapaljivim zrnom PZ» M60, PZG (f) i POG (f) Zrno i Celik» zapaljiva sme§a 142 ! 81 Bojeva dahura Mesing» NC barut ? 126 1 110 Kompletan metak 1 274 182 I 74
(11) Balistifcki podaci za municija 20 mm za PAVtop M55 987. — Municija 20 mm za PAVtop M55 ima sledede balistidke karakteristike: — poSetna brzina (Vo) — — — — — — 840 m/sek — maksimalni pritisak (Pmax) — — — — 3500 kg/cm* — vreme samolikvidacije — — — — — 4,5—9,5 sek — probojnost pancirnog zrna — — — — 20—25 mm (ugao 60° na odstojanju 200 m) (12) Pakovanje municije 20 mm za PAVtop M55 988. — Municija nase izrade za PAVtop M55, upakovana je u drvene sanduke. Sanduci su obojeni sivomaslinasto, a obelezavanje je izvrSeno cmom ili zutom bojom. Municija francuske izrade je takode upakovana u drvene sanduke koji su obojeni sivo, a obelezeni crnom bojom. Meci sa trenutno-zapaljivo-obelezavajucom granatom TZO, M57, tre- nutno-zapaljivom granatom TZ, M57 i pancirno-zapaljivim zrnom PZ, M60, upakovani su po sledecem: — jedan metak upakovan je u kartonski tuljak 0 25 mm, du- zine 185 mm; — 100 metaka u kartonskim tuljcima upakovano je u cincanu kutiju dimenzija: 555X190X135 mm; — jedna cindana kutija smestena je u drveni sanduk dimenzija: 600X230X180 mm ili 600X230X195, kada sanduk ima kuSake. Bruto tezina sanduka iznosi 34 kg. Prazan sanduk je teiak 5,7 kg, cindana kutija 1,5 kg a svi kartonski tuljci 1,5 kg, tako da ha ambalazu otpada 8,7 kg. Meci (f) sa trenutno-zapaljivom granatom TZG, pancirno-zapaljivijn zrnom PZG i pancirno-obelezavajucim zrnom POG, upakovani su u dr- vene sanduke prema slede6em: . — jedan metak je upakovan u kartonski tuljak 0 25 mm, duzine 185 mm; — 120 metaka u kartonskim tuljcima je upakovano u cindanu kutiju; — jedna cin&ana kutija smeStena je u drveni sanduk dimenzija: 580X240X290 mm. Bruto tezina sanduka iznosi 43,5 kg. Prazan sanduk je teiak 8,8 kg, cincana kutija 1,6 kg, a svi tuljci 1,9 kg, tako da na ambalazu otpada 12,3 kg. 989. — Manevarski meci M71 upakovahi su u ambalazu od bojeve municije, s tim sto nije izvrsena hermetizacija sanduka. 990. — Skolski meci M68 upakovani su po 30 komada u drveni san- duk. Meci su rasporedeni po 10 komada u jednom redu. Radi zaStite od ostecenja pri transportu, meci su svaki pojedinadno, uvijeni u papir, kako se ne bi medusobno dodirivali. Dimenzije sanduka za pakovanje metaka su sledece: 305X230X120 mm. 75
(13) Obelezavanje municije 20 mm za PAV top M55 991. — Municija sa TZO (TZ) granatom obelezena je po sledecem: A — OZNAKE NA UPALJACU Na telo upaljaca, zigovima su navedeni podaci о vrsti i modelu upa- ljaca, laboracnoj seriji i znacima tehnicke i vojne kontrole (UT.M57SM — SC6301 — TK, VK). В — OZNAKE NA KOSULJICI GRANATE Granata je obojena zuto po citavoj povrsini (i upaljac) izuzev vode- ceg prstena i mesta za pojaseve. Naime, na granati iznad vodeceg prstena postoji pojas zelene boje (sirine 5 mm) kao znak da je municija sa tra- serom, a ispod centrirajuceg ojaCanja pojas crvene boje, sto znaci da granata ima zapaljivo dejstvo. Oznake su navedene prema sledecem: — T/ZS — — — — — vrsta eksplozivnog i drugog punje- nja — trotil i zapaljiva smesa — 20 mm PAVM55 — — — kalibar i vrsta oruda za koje je municija namenjena — 1 TZO, M57 — — — — indeks granate i model — SC6301-1 — — — — laboracna serija municije i rata C — OZNAKE NA CAHURI Na dance cahure je zigovima naveden kalibar i model metka (20 mm M57), laboracna serija (SC6304) i TK—VK. D — OZNAKE NA SANDUKU Potpuni podaci о municiji dati su na prednjoj strani sanduka. Sa- drzaj je sledeci: — 20 mm PAV, M55 — — — kalibar, vrsta i model topa — 100 kom METAKA — — kolicina metaka u sanduku — TREN. ZAP. OBEL. GRAN. M57 — — — — naziy metka i model — SC6003-40 — — — — laboracna serija municije i rata Na levoj strani sanduka je navedena vrsta i model upaljaca (UT, M57SM), a na desnoj bruto tezina sanduka (34 kg). Na poklopcu i levoj bocnoj strani sanduka dat je kalibar, indeks i model metka (20 mm TZO, M57) i laboracna serija i rata municije (SC6003-40). Na desnoj bocnoj strani sanduka navedeni su podaci о barutu (NC-06, MBL5801). 76
992. — Municija sa pancimo-zapaljivim zrnom obelezena je po sle- decem: zmo je obojeno emo a oznake su bele boje. Iznad centrirajuceg ojacanja nanet je pojas ervene boje (Sirine 5 mm), kao znak da zmo ima zapaljivo punjenje. Oznake su navedene po slededem: — ZS — — — — — — vrsta punjenja — zapaljiva smesa — 20 mm PAV M55 — — — kalibar i vrsta oruda za koje je mu- nici j a namenjena — PANC. ZAP. M60 — — — skraceni naziv zrna i model — SC5901-1 — — — — laboracna serija municije i rata Ostali podaci na municiji i ambalazi isti su kao kod metka sa TZO granatom. 993. — Municija francuske proizvodnje obelezena je po jugoslo- venskom sistemu obelezavanja, ali latinicom. 994. — Na skolskoj municiji M68 oznake su date samo na dance cahure i to zigovima. Sadrzaj oznaka je sledeci: MBL-68, 20 mm M55. Sanduci u koje je upakovana skolska municija obojeni su sivomasli- nasto a oznake su nanete crnom bojom. Svi podaci о municiji ispisani su na poklopcu sanduka. Sadrzaj oz- naka je sledeci: SKOLSKI METAK 20 mm M55 MBL-1968 3) 20 mm MUNICIJA ZA PAV TOP M39 (i) 995. — Za 20 mm pav top M39, (i), postoje sledece vrste metaka: — 20 mm metak sa trenutno-zapaljiyo-obelezavajucom granatom TZO-S, (i), remontovan (upaljad Trl502); — 20 mm metak sa trenutno-zapaljivo-obelezavajucom granatom TZO-S, (i), remontovan, (upaljac UT, Al, R i UT, Ms, R); — 20 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom, (i), remontovan. (1) 20 mm metak sa trenutno-zapaljivo-obelezavajucom granatom TZO-S, (i), remontovan (upaljac Trl502) 996. — Metak sa TZO-S (si. 194) namenjen je za unistavanje ciljeva na zemlji, u vazduhu i na moru. Sastoji se od sledecih elemenata: upa- Ijada, kosuljice, eksplozivnog punjenja sa samolikvidatorom, trasera sa termickim usporacem i pripalom, cahure, barutnog punjenja sa inicijal- nom kapslom. Upaljac Trl502 je domace proizvodnje i isti je kao upaljad opisan u tadki 940. Kosuljica je celicna sa jednim centrirajucim i jednim vodecih prste- nom. Napred je izdubljena za smestaj eksplozivnog punjenja a pozadi za 77
SI. 194 — 20 me- tak sa trenutno- -zapaljivo-obele- zavajucom grana- tom TZO-S (i), re- montovan: 1 — Upaljad Trl502; 2 —- KoSuljica granate; 3 — Eksplozivno pu- njenje; 4 — Samolikvi- dator; 5 — Pripala sa- tnolikvidatora; 6 —Ter- midki usporad; 7 — Traser; 8 — Cahura; 9 — Barutno punjenje; 10 — Inicijalna kapsla. SI. 195 — 20 mm metak sa trenut- no-zapaljivo-obele zavajucom grana- tom TZO-S, (i), remontovan: 1 — Upaljac UT,A1,R i UT,Ms,R; 2 - Ko- suljica granate; 3 — Eksplozivno punjenje; 4 •— Samolikvidator; 5 — Pripala; 6 — Ter- midki usporad; 7 — Traser; 8 — Cahura; 9 — Barutno punjenje; 10 — Inicijalna kapsla. 78
utiskivanje obelezavajuce sme§e. Ova dva dela povezana su jednim ka- nalom. Eksplozivno punjenje je od flegmatizovanog heksogena pomesanog sa aluminijumom u prahu (90:10e/e). Prednji deo eksplozivnog punjenja ima udubljenje u koje zalazi detonator upaljada a na zadnjoj strani je smeSten samolikvidator granate. Samolikvidator je izraden od piStoljskog baruta. Traser sluzi za olaksano pracenje leta granate, za vreme gadanja. Obelezavajuda sme§a upresovana je neposredno u kosuljicu i to u neko- liko slojeva kako bi se postigla Sto veca homogenizacija mase. Sa zadnje strane traser je zatvoren celuloidnom pokrivkom. Na prednjem delu trasera navucen je termicki usporac, a iznad njega (u kanalu kosuljice) pripala. Funkcija ovog sklopa objasnjena je kod municije 20 mm za pav top M38 (n). Traser gori oko 5 sekundi. Cahura je delidna sa grlidem. Na dancetu po periferiji ima venae a na sredini lezista za utiskivanje inicijalne kapsle. Kroz dance su naci- njena dva otvora za prolaz plamena od kapsle ka barutnom punjenju. Od korozije Cahura je zaStidena pedenim lakom. Barutno punjenje je od nitroceluloznog baruta, slobodno nasutog u Cahuri. Tezina baruta iznosi oko 36 gr. Inicijalna kapsla je kao kod metka 20 mm sa TZOGS, tacka 945. (2) 20 mm metak sa trenutno-zapaljivo-obelezavajucom granatom TZO-S, (i), remontovan, (upaljac UT, Al, R i UT, Ms, R) 997. — U osnovi, izmedu ovog i prethodnog metka ne postoji neka bitna konstruktivna razlika, koja bi imala odraza na funkeionisanje metka u celini. Medutim, izvfesni detalji su ipak drukdiji te demo se zadrzati na njima. Pri remontu ovih metaka (si. 195) kompletiranje je izvrseno upa- Ijadima oznake BPD-11 ili BPD-533. Razlika izmedu ova dva upaljada je samo u materijalu od kojeg je izradeno. telo upaljaca. Upaljac sa oznakom BPD-11 ima telo od aluminijuma a sa oznakom BPD-533 od mesinga. Prvi se u nas vodi pod nazivom UT, Al, R a drugi UT, Ms, R. Oba ova upaljada su u pogledu konstrukcije i dejstva isti kao upaljad AZ-5045 (tadka 950). S druge strane, upaljad AZ-5045 se po nadinu funk- cionisanja ne razlikuje od upaljaca Trl502 kojim je kompletiran pret- hodni metak. Osim u upaljadu, izmedu ovog i metka opisanog u prethodnoj tadki, postoji razlika i u kosuljici granate. Nairne, ukupna duzina kosuljice ovog metka je manja za 5 mm a udubljenje za eksplozivno punjenje na prednjoj strani je plice, tako da moze da stane dvostruko manje eksplo- ziva u odnosu na prethodni metak (3 grama). Razlika u traseru je u tome Sto je kod ovog metka uvijena u koSuljicu cevcica pa je preko nje izvrsena hermetizaeija traseme smeSe. Bojeva dahura je istovetna sa dahurom prethodnog metka, izuzev Sto ima dahura izradenih i od mesinga. 79
(3) 20 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom, (i), remontovan 998. — Metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom (si. 196) namenjen je za unistenje lako oklopljenih tehnickih sredstava na zemlji, u vazduhu i na moru. Sastoji se od koSuljice sa eksplozivnim punjenjem i traserom i bojeve cahure. SI. 196 — 20 mm metak sa pancir- no - obeleza va j u6im zrnom, (i), remon- tovan: 1 — KoSuljica zma; 2 — Eksplozivno pu- njenje; 3 — Traser; 4 — Cahura; 5 — Ba- rutno punjenje; 6 — Inicijalna kapsla. 80
KoSuljica je od visokokvalitetnog Celika. Ima jedan centrirajuci i jedan vodedi prsten. Sa zadnje strane postoji udubljenje u kosuljici radi smestaja eksplozivnog punjenja. Na ovom delu su i navoji za uvijanje dahurice sa traserom. Bojeva cahura je ista kao kod metka sa TZO-S granatom. (4) Tehniiki podaci za municiju 20 mm za pav top M39 (i) 999. — Najpotrebniji tehnifiki podaci о municiji 20 mm vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 47 Naziv elemenata Materijal Tezina (gr.) DuZina (mm) Metak sa trenutno- zapaljivo-obeleiavajucom granatom TZO-S, (i), remontovan, sa upaljadem TR-1502 Upaljad (Trl502) Aluminijum 9,5 31 KoSuljica Celik 101,5 70,5 Eksplozivno punjenje H Al 10 6,5 — Cahura Celik 131 138 Barutno punjenje NC, RAD, RB, (a) 36,5 — Kompletan metak — 285 202,5 Metak sa trenutno-obelezavajucom granatom TZO-SK (i), remontovan, sa upaljacem BPD-11 ili BPD-533 Upaljad (BPD-11) Aluminijum 10,5 31 Upaljad (BPD-533) Mesing 23,5 31 KoSuljica Celik 104,5 66,5 Eksplozivno punjenje H Al 10 3 — Cahura Mesing Celik 147 137 138 138 Barutno punjenje NCD-06 35 — Kompletan metak sa upaljadem BPD-11 i delidnom dahurom — 290 202,5 Metak sa pancirno-obeleiavajudim zrnom, (i), remontovan Kosuljica sa traserom Celik 141,5 90 Eksplozivno punjenje : 4i5 — Cahura Celik I 129 138 Barutno punjenje | NCD-06 36 — Kompletan metak 1 “ 311 204 6 81
(5) Pakovanje municije 20 mm za pav top M39, (i) 1000. — Municija 20 mm za pav top M39 (i) upakovana je po sle- decem: — jedan metak smesten je u kartonski tuljak 0 30 mm, duZine 210 mm; — 100 metaka sa kartonskim tuljcima upakovano je u drveni sanduk dimenzija: 670X260X200 mm. Bruto tezina sanduka je 40 kg. Radi hermetizacije municije, sanduk ima na ivicama gumenu traku. (6) Obelezavanje municije i ambalaze za 20 mm municiju za pav top M39, (i) 1001. — Kosuljice TZO-S granate obojene su zuto, a oznake su stavljene crnom bojom. KoSuljice pancirnih zrna obojene su cmom bo- jom, a obelezavanje je belo. Kao znak da municija ima zapaljivo svojstvo, ispod centrirajuceg prstena stavljen je crveni pojas po obimu granate, sirine 5 mm. Iznad vodeceg prstena nanet je pojas zelene boje Sto ozna- Cava da je municija snabdevena traserom. Sanduci za pdkovanje municije 20 mm obojeni su sivomaslinasto a obelezavanje je Zuto. ObeleZavanje municije i ambalaZe 20 mm za pav top M39 (i) izvrSeno je latinicom.' ObeleZavanje municije i ambalaZe izvedeno je na sledeci naCin: A — OZNAKE NA UPALJACU Na telo upaljaCa Zigovima su utisnuti podaci о modelu upaljafa (Trl502 ili BPD-533). В — OZNAKE NA KOSULJICI GRANATE (ZRNA) Na prednjem oZivalnom delu je dat podatak о eksplozivnom punje- nju (H Al 10). Na centrirajuCem delu granate ispisane su sledeCe oznake: 20 mm pav M39 TZO-S (i) SC5702-49.R C — OZNAKE NA CAHURI METKA Na mesinganim Cahurama navedeno je pored gomjih podataka i sle- dece: tezina barutnog punjenja u Cahuri (36,5 gr) i vrsta i serija baruta (NC-RAD-29626/52). 82
Na CeliCnim cahurama koje su inade’ zaStidene od korozije peCenim lakom, nisu ispisane nikakve oznake. Na dance Cahure postoje samo originalne oznake proizvodaCa Cahura. D — OZNAKE NA DRVENOM SANDUKU Na sanduku s municijom ponavljaju se oznake sa metka s tim Sto je jos data bruto tezina sanduka i koliCina metaka u sanduku. 4) 25 MM MUNICIJA ZA PAV TOP M40, (s) 1002. — Za 25 mm PAV top M40 postoje sledece vrste metaka: — 25 mm metak sa trenutno-zapaljivo-obelezavajucom (TZO) gra- natom (s), remontovan; — 25 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-132, (s); — 25 mm skolski metak M68, i — 25 mm opitni metak. Sva bojeva municija 25 mm je sovjetskog porekla. Meci sa trenutno- -zapaljivo-obelezavajucim granatama su u nas remontovani. Pri remontu ovih metaka.. izvrSen je pregled i CiScenje upaljaca sa spoljne strane, a barutno i eksplozivno punjenje je zamenjeno novim. Takode su traseri i topovske kapsle zamenjene novim. Kosuljice granata i Cahure su zaSti- cene od korozije. Na remontovanoj municiji i njenoj ambalazi stavljene su oznake prema propisima о obelezavanju municije u JNA. ( 1) 25 mm metak sa trenutno-zapaljivo-obelezavajucom (TZO) granatom, (s), remontovan 1003. — Metak sa TZO granatom, namenjen je prvenstveno za ga- danje ciljeva u vazduhu, ali se moze upotrebiti i za unistavanje Jive sile i lakih tehniCkih sredstava na zemlji. Metak (si. 197) se sastoji od: — upaljaca; — kosuljice; — eksplozivnog punjenja; — trasera sa termiCkim usporacem i samolikvidatorom; — cahure; — barutnog punjenja, i — topovske kapsle. 6* 83
Si. 197 — 25 mtti metak sa trenuino-2apa- Ijivo-obelezavajucom granatom TZO, (s), remontovan: 1 — Upaljad; 2 — KoSuljica granate; 3 — Eksplo- zivno punjenje;* 4 — Samolikvidator; 5 — Pripala; 6 — Termidki usporad; 7 — Traser; 8 — Pokrivka trasera; 9 — Kartonski elementi; 10 — Cahura; 11 — Barutno punjenje; 12 — Pripala; 13 — Topovska kapsla. SI. 198 — UpaljaS K-20: 1 — Membrana; 2 — Udarad; 3 — Telo upaljada; 4 — Vodica; 5 — dahura; 6 — Udarna igla; 7 — Armirajudi prsten; 8 — Opruga armirajudeg prste- na; 9 — Utvrdivad inicijalno-detonatorske kapsle; 10 — Inicijalno-detonatorska kapsla; 11 — Armira- juda kuglica; 12 — Osiguravajuda kuglica; В — ZaStitna folija (poloivka). 1004. — Upaljac K-20 (si. 198) je udami upaljac, trenutnog dejstva, i spada u grupu neosiguranih. upaljada. Sastoji se od tela (3) sa membra- nom (1) Ciji su krajevi povijeni i zapertlovani u zljeb na telu upaljaca, 84
udarnog mehanizma trenutnog dejstva, zaStitne folije (13) i inicijalno- -detonatorske kapsle (10), koja je utvrdena za telo upaljada pomocu na- vrtke (9). Udarni mehanizam upaljaca sastoji se od udarada (2) sa udamom iglom (6) dije kretanje naniie ka detonatorskoj kapsli ogranidavaju dve osiguravajude kuglice, koje se nalaze u kanalu vodice (12). Pomeranje ovih kuglica, odnosno njihovo razmicanje, sprecava armirajuci prsten (7) kojeg u ovom polozaju drze tri armirajude kuglice (11). Ove kuglice se jednim delom nalaze u udubljenju na armirajucem prstenu a drugim, u kanalu na vodici tako da je u montaznom polozaju iskljuceno dejstvo opruge armirajuceg prstena (8). Armiranje i dejstvo upaljaca. Kada granata pode iz svog lezista, us- led sile inercije koja se u tom trenutku javlja, zaostaje armirajuci prsten (7) sabirajuci pri tom svoju oprugu (8) te na taj nadin oslobodi tri armi- rajuce kuglice (11). Po izlasku granate iz cevi i prestanka sile inercije, ar- mirajuci prsten se pod dejstvom opruge (8) podiie navise i osloni na da- huricu (5). Usled ovog, osiguravajude kuglice (12) se, pod uticajem cen- trifugalne sile razmidu ustranu, tako da je sada udarna igla slobodna te se vrhom osloni na zaStitnu pokrivku (13), dime je u stvari zavrseno ar- miranje upaljada. Kada vrh upaljada udari u prepreku, udarac usled otpora prepreke, polazi unazad, potiskuje udarnu iglu koja ubodom dovodi do dejstva ini- cijalno-detonatorsku kapslu, a ova zatim aktivira eksplozivno punjenje u granati. Za slucaj da granata ne pogodi cilj, do eksplozije de ipak doci preko samolikvidatora koji se nalazi u granati. 1005. — Kosuljica je od celika, izradena kovanjem i obradenana strugu. Unutrasnjost kosuljice podeljena je na dya dela: prednji — u koji je smesteno eksplozivno punjenje sa samolikvidatorom, i zadnji — u koji je smedten traser i usporad. Ova dva dela spojena su kanalom. Na pred- njem kraju koSuljica ima riavoje za uvijanje upaljada. Na cilindricnom delu kosuljice su tri vodeda prstena od bakra. Gomja dva prstena se ure- zuju u zlebove cevi radi davanja obrtne brzine granate. Donji vpdedi prsten, posto je nesto manjeg precnika, sluzi uglavnom samo za zaptivanje barutnih gasova. Preko donjeg vodedeg prstena je prevuden grlid dahure, a ispod srednjeg vodeceg prstena je kruzni zljeb na kosuljici, koji sluzi za pertlovanje cahure. Deo pozadi vodedeg prstena je cilindridno-ko- nusan. 1006. — Eksplozivno punjenje se sastoji od dva eksplozivna valjdida, od kojih je donji izraden presovanjem od heksogena pomesanog sa alu- minijumom u nrahu, a gornji takode presovanjem, ali od trotila. Gomji eksplozivni valjdic ima udubljenje u koje ulazi detonator upaljaca. Sa zadnje strane, eksplozivno punjenje ima leziste za smeStaj samolikvi- datora. 1007. — Traser je neposredno upresovan u zadnji deo koSuljice. Na delu ka barutnom punjenju, povrsina traserne smese je »nareckana« radi sigumijeg pripaljivanja. Traser je pokriven celuloidnom pokrivkom. Na kraju obelezavajuce smese ka eksplozivnom punjenju, smesten je ter- micki usporac koji je izraden u vidu dasice od delicnog lima debljine 1 mm. Pripala se nalazi u otvoru na delu kosuljice koji pregraduje prednju 85
i zadnju komoru, kao i delom u udubljenju na dnu termickog usporada. U nastavku je samolikvidator koji je izraden od NC pistoljskog baruta. Na sredini ima udubljenje radi povecanja povr§ine, zbog efikasnijeg pri- paljivanja i sagorevanja. Funkcija ovog sklopa objasnjena je u tadki 943. 1008. — Cahura je blago konusna sa grlicem, a izradena je od me- singa izvladenjem. Na dancetu ima venae za zub izvlakada oruda a u sre- dini otvor sa navojima za navijanje topovske kapsle. 1009. — Barutno punjenje je od NC baruta, koji je slobodno nasut u dahuri. Na dnu barutnog punjenja, neposredno iznad topovske kapsle, nalazi se pripala od cmog baruta, smestena u svilenu kesicu. Povrh ba- rutnog punjenja je legura za debakarisanje cevi oruda. Ucvrscivanje ba- rutnog punjenja u dahuri izvrseno je pomocu dva kartonska poklopca i jednog kartonskog cilindra. 1010. — Topovska kapsla TK, M54P1 (si. 199), se sastoji od tela (3), barutnog punjenja (2), nakovnja (6) sa konusnim cepom (5) i inicijalne kapsle (7). Telo kapsle ima navoje sa spoljne i unutrasnje strane. Spoljni navoji sluze za uvijanje u dance cahure a unutrasnji za ucvrscenje na- kovnja sa svojim utvrdivacem (4) i zavojnog prstena (1) na vrhu. Na dan- cetu tela kapsle izradena su tri udubljenja u koja ulaze zubi kljuca za uvijanje (odvijanje) kapsle. SI. 199 — Topovska kapsla TK,M54P1: 1 — Zavojni prsten; 2 — Barutno punjenje; 3 — Telo kapsle; 4 — Utvrdivad nakovnja; 5 — Ko- nusni Cep (ventil); 6 — Nakovanj; 7 — Inici- jalna kapsla. Dejstvo kapsle je sledefie: posle opaljenja metka, usled udara udame igle u dance kapsle, dolazi do dejstva inicijalne smese. Plamen od inicija- lne kapsle prolazi kroz otvor na na- kovnju, podize navise konusni Cep (ventil) i pali. barutno punjenje od cmog baruta (u kapsli), a od ovog se pripaljuje barutno punjenje u dahu- ri. Ventil (бер) se posle prestanka dejstva inicijalne kapsle vraca u svoje leziste u nakovnju i time spre- cava prodor barutnih gasova nazad na dance kapsle i, eventualno, celo zatvarada. (2) 25 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-132 (s) 1011. — Metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom (si. 200) name- njen je za unistavanje lakih oklopljenih tehnidkih sredstava. Sastoji se od zrna i bojeve dahure. Zrno je puno, bez eksploziva. Ima kosuljicu sa balistidkom kapom i traser koji je neposredno upresovan u otvor na dan- cetu kosuljice. KoSuljica je od specijalnog celika, posebno termicki obradena. Vrh kosuljice je zarubljen (da bi se smanjila mogucnost rikoSeta), a radi posti- 86
SI. 200 — 25 mm metak sa pancirno-obe- lezavajucim zrnom BR-132, (s): 1 — Balis tidka кара; 2 — Kotyljica zrna; 3 — Tra- ser; 4 — Legura za debakarisstftje cevi; 5 — Cahura; 6 — Barutno punjenje; 7 t- Topovska kapsla. SI. 201 — Topovska kapsla KV-2: 1 — Pokrivka; 2 — Barutno punjenje; 3 — Pripala; 4 — Nakovanj; 5 — Konusni dep; 6 — Utvrdivad kapsle; 7 — Inicijalna kapsla; 8 — Telo topovske kapsle. 87
zanja boljih balistiCkih osobina snabdevena je balistiCkom kapom. Na ci- lindriCnom delu kosuljice su dva centrirajuci i tri vodeca prstena. VodeCi prsteni su izradeni od bakra. Gomja dva vodeca prstena su na delu ko§u- Ijice koji je izvan Cahure, a donji vodeci prsten je unutar cahure. Ispod srednjeg vodeceg ^rstena (na kosuljici) je kruzni kanal za pertlovanje Cahure. Deo pozadi vodece" nrstena je cilindriCan. 1012. — Bojeva Cahura je istovetna sa Cahurom metka sa trenutno- -zapaljivo-obelezavajucom granatom, izuzev sto je za koinpletiranje met- ka upotrebljen sovjetski NC barut i topovska kapsla KV-2. 1013. — Topovska kapsla KV-2 (si. 201) se sastoji od mesinganog tela koje na spoljnjem delu ima navoje za uvijanje kapsle u dance Cahure. U udubljenju sa unutrasnje strane smeStena je inicijalna kapsla (7) sa svo- jim utvrdivacem (6), nakovanj (4) sa konusnim Cepom (5). Na ostalom prostoru do vrha smeSteno je barutno punjenje (2) sa. pripalom (3) koje je hermetizovano kartonskim poklopcem i masom za hermetizaciju. Dejstvo ove kapsle je sledeCe: pri udaru udarne igle u dance kapsle, dolazi do gnjeCenja inicijalnog eksploziva о nakovanj. (4) i do njegovog dejstva. Plamen od inicijalne kapsle prolazi kroz otvor ha nakovnju, po- tiskuje Cep (5) navise i pali barutno punjenje (2) koje zatim- vrsi pripa- Ijivanje baruta u Cahuri. Da se gasovi barutnog punjenja (u kapsli i Ca- huri) ne bi vratili nazad i probili dance kapsle i time ostetili Celo zatva- raCa, Cep (posle prestanka dejstva inicijalne kapsle) upada u svoje leziSte u nakovnju i ovo onemoguCava. (3) 25 mm Skolski metak №68 1014. — Skolski metak za PAV top M40 (s) (si. 202) je veoma sliCan skolskom metku 2d mm za PAV top M38 (n). Od njega se razlikuje, po- red gabarita, i po naCinu izrade danceta metka. Nairne, kod ovog metka dance je sastavljeno iz dva dela i to tela danceta (6) i samog danceta metka (7). Ova dva elementa spojena su pomocu dva zavrtnja (8). Skolski metak je teiak 670 gr a dugaCak 290 mm Napomen a u taCki 959 odnosi se i na municiju za 25 mm PAV top M40 (s). (4) 25 mm opitni metak 1015. — Opitni metak je namenjen za izvrSenje gadanja u cilju ispi- •tivanja pojedinih eilemenata metka ili provere ifunkciomsanja omida. Opitni metak se sastoji od inertnog zrna i bojeve Cahure. Detaljan opis zrna opitnog metka dat je u taCki 960. 1016. — Sva opitna gadanja (izuzev tormentadje cevi i opita uz upo- trebu tormentaCnog punjenja), mogu se vrSiti i »hidrozmima«. Hidro- zmo je u stvari drveni Cep propisanog bblika koji se sme§ta u leziste metka u cevi oruda kao i taCno odredena koliCina vode (u cevi), koja umesto zma treba da pri opaljenju bojeve Cahure stvori odgovarajuci otpor. 88
SI. 202 — 25 <йш Skol- ski metak M68: 1 — Upaljad;' 2 — Osovinica — osigurac; 3 — Nosad; 4 — Telo metka; 5 — Osovinica — osigurad; 6 — Telo danceta; 7 — Dance; 8 — Zavrtanj; 9 —- Kapsla. SI. 203 — Drveni cep za gadanje hi- drozmom iz 25 mm pav topa M40 (s) SI. 204 — Drvenj nastavak za gada- nje hidrozrnom iz 25 mm pav topa M40 (s) Drveni cep (si. 203) se (kako naziv kaze) izraduje od drveta (bez prs- kotina i cvorova), koje moze da obezbedi heimeticnost. a postizanje si- gurne hermetizacije, cep se pre gadanja premazuje (sa cela i do polovine bocnih strana) zastitnim podmazom ili tehnifikim vazelinom. Dimenzije сера su sledece: 0 prednjeg dela 23 mm, Ф zadnjeg dela 27 mm, a du- zina 25 mm. Da bi se obezbedila funkcija automatike 25 mm PAV topa M40, na usta bojeve cahure se pre gadanja navlaci drveni nastavak (si. 204) koji 89
pomaze pravilnom uvodenju dahure u leziste u cevi oruda. Dimenzije nastavaka su sledece: ф prednjeg dela 15 mm. 0 zadnjeg dela 26 mm, duzina 40 mm. Nastavak se upotrebljava samo kod oruda sa automatskom paljbom — 25, 37, 40 i 94 mm. Voda se u cev sipa sa usta. Kolidina vode iznosi 430 gr. Na tempe- raturi nizoj od 0°C, umesto vode upotrebljava se posebno pripremljena tekucina (specifidne tezine 1,3 g/cms) cija je tadka mrznjenja —35°C. Ova tekucina se dobija mesanjem 58,4°/o vode, 40% kalcijumhlorida (СаС1г), 1,5% kalijumhromata (К2СГО4) i 0,1% natrijumhidroksida (Na OH). Dejstvo. Sagorevanjem barutnog punjenja stvara se pritisak koji snazno potiskuje napred cep i vodu ispred njega. Usled ovog, dep se zdrobi i zajedno s vodom izleti iz cevi oruda. Delovi drvenog сера mogu ozlediti nezasticeno Ijudstvo i stoku, te se stoga pri gadanju preduzimaju odgovarajuce mere bezbednosti. Opasna zona pri gadanju hidrozmima ima oblik pravougaonika i to 400 m ispred oruda, 20 m pozadi oruda i po 50 m sa strane. Mere sigumo- sti u opasnoj zoni kao i drugi postupci isti su kao pri gadanju bojevom niunicijam. Pri gadanju hidrozmima sa cevi se obavezno skida gasna kocnica. (5) Tehnicki podaci za municiju 25 mm za PAV top M40 (s) 1017. — Tehnicki podaci za municiju 25 mm, dati su u sledecem pre- gledu: Pregled 48 Naziv elements Materijal Tezina (gr) Duzina (mm) Metak sa trenutno-zapaljivo-obeleiavajueom granatom UpaljaC (K-20) ! Aluminijum < 30 40 Kosuljica ' Celik 220 97 Eksplozivno punjenje 1 Trotil, heksogen : 24 — Cahura Mesing 1 250 i 217 Barutno punjenje NC barut ! 100 : । Topovska kapsla (TK, M54P1) ! Mesing ! 12 15 Kompletan metak i 672 i 293 Metak sa pancirno-obeleSavajudim zrnom BR-132 Zmo ' Celik 305 110 Bojeva Cahura ' — 362 217 Kompletan metak — 667 296 90
(6) Balisticki podaci za (nuniciju 25 mm za PAV top M40 (s) 1018. — Balisticki podaci za municiju 25 mm, vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 49 i Naziv metka Podetna brzina (m/sek) Maksimalni pritisak (kg/cm*) METAK sa trenutno-zapaljivo-obelezavajueom granatom (TZO), remontovan ; 910 2900 METAK sa BR-132 (s) pancimo-obelezavaju6im zrnom 900 1 2900 1 1019. — U nize navedenom pregledu, dati su podaci о probojnosti pancirno-obelezavajuceg zrna BR-132 (s): Pregled 50 Daljina (m) Debljina oklopa (mm) Pri udamom uglu od 60° Pri udamom uglu od 90° 100 35 42 250 32 38 500 28 34 750 24 30 1000 21 26 (7) Pakovanje municije 25 mm za PAV top M40 (s) 1020. — Remontovan! meci sa TZG upakovani su u nove drvene sanduke. Sanduci se mogu prevoziti samo u poljskom transportu. Sa stra- ne imaju metalne rucke za nosenje. Obojeni su sivomaslinasto, a obele- iavanje je izvrseno zutom bojom. Pakovanje je izvrseno po sledecem: — jedan kompletan metak smesten je u kartonski tuljak 0 40 mm, duzine 29 mm; — 50 metaka u kartonskim tuljcima upakovano je u cincanu kutiju dimenzija: 435 X 300 X 190 mm; — jedna cincana kutija smestena je u drveni sanduk dimenzija: 480 X 345 X 265 mm. Bruto tezina sanduka iznosi 44 kg. Sanduk je tezak 6,6 kg, cincana kutija 1,9 kg a svi kartonski tuljci 2 2 kg, tako da na ambalazu otpada 10,7 kg. 91
1021. — Neremontovani meci upakovani su u orginalne sovjetske sanduke. Ovi sanduci su obojeni sivomaslinasto a obelezeni su crnom bojom. Pakovanje je izvrseno po sledecem: — 70 metaka smesteno je neposredno u drveni sanduk dimenzija: 375 X 270 X 370 mm. Bruto tezina sanduka iznosi 56 kg. Prazan sanduk je tezak 8 kg. 1022. — Skolski meci su upakovani po 14 komada u drveni sanduk. Meci su upakovani u papir da se ne bi medusobno dodirivali pri preno- senju sanduka i transportu. Dimenzije sanduka su sledece: 320 X 330 X X 130 mm. (8) Obelezavanje municije 25 mm sa PAV top M40 (s) 1023. — Obelezavanje remontovanih metaka sa trenutno-zapaljivo- -obelezavajucom granatom izvrseno je na sledeci nacin: A. — OZNAKE NA UPALJACU Na telo upaljaca zigovima .je nanet model, proizvodac, partija i go- dina izrade (K-20, 195-2-46). В — OZNAKE NA KOSULJICI U prvom redu odozgo ispisani su podaci о eksplozivnom punjenju, zatim kalibar, vrsta i model topa, indeks granate i laboracna serija. Kom- pletna oznaka izgleda ovako: T/HAL10 25 mm PAV. M40 TZO-S (s) SC6101-13R C — OZNAKE NA CAHURI METKA Na plastu cahure crnom bojom su navedeni sledeci podaci: — 25 mm PAV, M40 — — — kalibar, vrsta i model topa — TZO-S, (s) — — — — indeks granate i poreklo — 92 gr NC-32, MBL6001 — kolicina baruta u cahuri, vrsta ba- ruta, oznaka preduzeca, godina izrade baruta i serija — 2 gr СВ, BK6101 — — — kolicina baruta u pripali, vrsta baruta, proizvodac, godina izrade i serija — SC6101-13R — — — — laborafina serija municije, rata i znak da je municija remontovana. 92
D — OZNAKA NA TOPOVSKOJ KAPSLI . Zigovima je na dance kapsle utisnut model kapsle, proizvodac i serija (TK, M54P1 — KV6101). E — OZNAKE NA DRVENOM SANDUKU U odnosu na oznake navedene na cahuri metka, na sanduku se podaci ponavljaju, izuzev sto je dodat ukupan broj upakovanih metaka (50 kom) i bruto tezina sanduka (44 kg). 1024. — Obelezavanje neremontovane pancime municije izvrseno je po sledecem: na zrnu ne postoje nikakvi podaci; na dahuri je crnom bojom ispisan sledeci tekst: UBR-132 25__4Q 5/7 GR 3/45P V/V 23 -------45 SA 23 Na dance kapsle utisnuti su podaci о zavodu koji je proizveo kapsle (184K), partiji i godini izrade (22—45). Na drvenom sanduku su navedeni samo podaci komercijalne prirode. . 1025. — Skolski meci su obelezeni samo na dancetu metka. Oznake su utisnute Sgovima i to po sledecem: 25 mm — MBL-69 Sanduci za pakovanje metaka obojeni su sivomaslinasto a oznake su nanete crnom bojom. Podaci su ispisani na poklopcu sanduka. Sadrzaj je sledeci: SKOLSKI METAK 25 mm M40 MBL — 1969 5) 30 mm MUNICIJA ZA PAV TOP M53/59, (c) 1026. — Za 30 mm pav top postoje sledece vrste metaka: — 30 mm metak sa trenutno-obelezavajudom granatom JFSv, (ё); — 30 mm metak sa pancirno-zapaljivo-obelezavajucim zrnom JPZSv, (c); — 30 mm metak sa vezbovnim zrnom JNhSv, (c); — 30 mm manevarski metak JAu, (ё); — 30 mm skolski metak, (c); — 30 mm Skolski metak M69; — 30 mm opitni metak. 93
(1) 30 mm metak sa trenutno-obelezavajucom granatom JFSv, (c) 1027. — Metak sa trenutno-obelezavajucom granatom (si. 205) na- menjen je za uniStavanje ciljeva u vazduhu i na zemlji. Sastoji se od: — upaljada; — cahure; — kosuljice sa traserom; — barutnog punjenja, i — eksplozivnog punjenja; — topovske kapsle. 1028. — Upaljac CZ-301A (si. 206) je udarni upaljac trenutnog dej- stva. Prema stepenu osiguranja, spada u grupu poluosiguranih upaljaca, jer nema prekinut inicijalni lanac izmedu inicijalno-detonatorske kapsle i eksplozivnog punjenja. Upaljad raspolaze sa mehanickim uredajem za samolikvidaciju granate, za slucaj da ova u toku leta ne pogodi cilj. Si- gurnost upaljaca ispred usta cevi je 4 metra, sto znaci da se topom moze gadati i ako je pokriven maskimom mrezom. Upaljac se sastoji od sledecih elemenata i sklopova; — tela; — udarnog mehanizma; — mehanizma za armiranje i osiguranje; — mehanizma za samolikvidaciju, i — inicijalno-detonatorske kapsle. Telo (13) upaljaca je od delika sa navojima na zadnjem delu, radi uvi- janja u kosuljicu granate. Unutrasnjost tela je stepenasto izdubljena, radi ugradnje odgovarajucih sklopova upaljaca. Vrh tela je zatvoren mernbra- nom (1). Udarni mehanizam dine sledeci delovi: potiskivac (2), udarna igla (15), inicijalno-detonatorska kapsla (14). Potiskivac ima na prednjem kraju prosireni deo koji klizi po udubljenju u vrhu upaljaca. Potiskivad prolazi kroz nosad mehanizma za samolikvidaciju (4) i donjim krajem se oslanja na glavicu udarne igle (15). Udarna igla se prosirenim delom oslanja na dva poluprstena — segmenta (8) i telom prolazi kroz utvrdivad (11) do oslanjanja na pokrivku inicijalno-detonatorske kapsle. Kapsla (14) je u prednjem delu fiksirana utvrdivacem (12) a donjim krajem ulazi u leziSte pojacnika (16).. Pojadnik je inace nacinjen od eksploziva, koji se delom nalazi u kosuljici granate a delom u telu upaljaca. Mehanizam za armiranje i osiguranje upaljaca dini armirajuci prsten (9), satna opruga (7), dva poluprstena — segmenta (8) i zvezdasta plodica (10). Ovaj mehanizam je smesten u prostoru izmedu vodice (6) i utvrdi- vada (11). U montaznom polozaju (preko segmenta) blokirana je udarna igla, tako da je opaljenje kapsle nemoguce. Eventualno sirenje segmenata spredava opruga (7), a ova se pak nalazi u armirajucem prstenu (9) i dok granata ne napusti cev topa, montazni polozaj elemenata u ovom meha- nizmu se ne moze promeniti. Oslobadanje udarne igle (armiranje upa- ljada), vr§i se na putanji, pod uticajem centrifugalne sile. Mehanizam za samolikvidaciju granate se sastoji od nosaca meha- nizma (4), opruge (3), kuglica (5) i vodice (6). Nosac mehanizma je suplji cilindar sa jednim suzenim nastavkom, koji obuhvata glavicu udarne igle. Na njemu su cetiri lezista za kuglice (5). Prednji deo ovog nosaca je iz- dubljen u vidu dasice i tu je smestena opruga mehanizma za samolikvi- daciju (3), koja je u nesto zbijenom stanju i oslanja se izmedu tela upa- 94
Ijaia i nosaca, tako da stalno vr§i pritisak na njega da svojim suienim delom potisne glavicu udarne igle naniie i time aktivira kapslu. Medutim, dak je gra- nata u cevi, pomeranje igle je iskljudeno zbog >polo- iaja elemenata osiguravajuieg mehanizma. Vodica SI. 205 — 30 mm metak sa trenutno-obelezavaju- com granatom JFSv, (6): 1 — Upaljat; 2 — Kotuljica granate; 3 — Eksplozivno pu- njenje; 4 — Traser; 5 — Ca- hura; 6 — Topovska kapsla; 7 — Barutno punjenje. SI. 206 — Upaljad CZ-301A za 30 mm metak sa TO granatom JFSv, (c): 1 —- Membrana; 2 — Potiskivad; 3 — Opruga mehanizma za sa- molikvidaciju granate; 4 — Nosad mehanizma za samolikvidaciju granate; 5 — Kuglice; 6 — Vodica; 7 — Satna opruga; 8 — Segment; 9 — Armirajudi prsten; 10 — Zvezdasta plodica; 11 — Utvrdivat mehanizma upaljada; 12 — Utvrdivad inicijalnodetonatorske kap- sle; 13 — Telo upaljada; 14 — Inicijalno-detonatorska kapsla; 15 — Udarna igla; 16 — LeiiSte pojadnika detonatora. 95
(6) na svom gomjem (suzenom) delu (naspram lezista za kuglice u nosafiu) ima kosu povrsinu koja je od presudnog znadaja za funkcionisanje me- hanizma za samolikvidaciju granate. Naime, kada se usled centrifugalne sile kuglice razmaknu, (izadu iz lezista na nosacu) one se oslone upravo na te kose povrsine i delom na telo upaljaca, cineci na taj nacin jedin- stveni skiop — nosac, kuglice i vodica — koji ne dozvoljava da pod uti- cajem opruge, suzeni deo nosaca kuglica potisne nanize udarnu. iglu. Dakle, sve dok centrifugalna sila ima vecu vrednost od sile opruge, nece doci do opaljenja inicijalno-detonatorske kapsle. Inicijalno-detonatorska kapsla (14) ima zadatak da u odredenom tre- nutku proizvede potreban eksplozivni impuls i prenese ga na pojacnik de- tonatora. Kapsla je jednim delom fiksirana utvrdivacem (12), a drugim se nalazi u pojacniku detonatora. Armiranje i dejstvo upaljaca. Pri opaljenju metka, usled sile iner- cije, armirajuci prsten (9) zaostaje, savladava silu otpora zvezdaste plo- cice (10) i spusta se nanize uprazan prostor u utvrdivacu (11). U ovom polozaju armirajuci prsten ostaje trajno. Na ovaj nacin je satna bpruga (7) postala slobodna i pocinje da se siri (rasteze), praveci time otvoren prostor segmentima (8),. Potpuno Sirenje segmenata zavrsava se na 4 m. od usta cevi i unaljac je tek tada armiran. Pri sudaru sa preprekom, usled reakcije prepreke, potiskivac (2) naglo polazi nanize, potiskuje udarnu iglu (15) a ova ubada inicijalno-detonatorsku kapslu (14). Kapsla zatim inicira pojacnik a ovaj prenosi detonacioni talas na eksplozivno punjenje u granati. ' - . Medutim, ako granata ne pogodi cilj, na udaljenju od 3,5 km od oru- da, doci ce do detonacije. granate,, usled dejstva uredaja za mehanicku sa- molikvidaciju i to na sledeci nacin: kada granata napusti cev oruda, kug- liee se maksimalno razmaknu i oslone na kose povrsine vodice, ne dozvo- Ijavajuci time da nosac (4) pod dejstvom opruge (3) potisne udarnu iglu nanize. Ovakav odnos elemenata traje sve dotle dok centrifugalna sila ima vecu vrednost od sile opruge. Ali, usled gubitka obrtne brzine granate, slabi i centrifugalna sila; tako da. se na. pomenutom odstojanju od oruda, kuelice vrate u svoja lezista u nosacu i time oslobode put nosacu (4) da moze svojim suzenim delom da potisne udarnu iglu i izvrSi opaljenje ini- cijalno-detonatorske kapsle. 1029. — Kosuljica je izradena od granatnog delika. Na prednjem delu ima navoje za uvijanje upaljaca. Nema posebno obradeno centrirajuce ojadanje, vec citava povrsina cilindriCnog dela kosuljice ima funkciju ce- ntriranja granate pri njenom prolazu kroz cev oruda. Na spoljnjem delu kosuljice, vise pri dnu, postoji vodeci prsten. Izraden je od sinter mate- rijala. Deo pozadi vodeceg prstena je cilindricno konusan sa jednim ka- nalom za bolje pertlovanje cahure. U dance kosuljice postoji udubljenje u koje je neposredno upreso- vana obelezavajuca smesa. Zastita trasera od stetnih spoljnih uticaja iz- vrsena je pomocu mesingane pokrivke, koja je zapertlovana u kanal na dancetu koSuljice. Pripaljivanje traserne srneSe vr§i se od vrelih gasova barutnog punjenja pri opaljenju metka. Traser gori oko 4 sekunde, za koje vreme ostavlja svetleci trag crvene boje. 1030. — Eksplozivno punjenje je nacinjeno od smese heksogena i aluminijuma u prahu 80 : 20. Izradeno je u vidu valjcica, presovanjem. Tezina punjenja je 36,5 gr. 96
1031. — Cahura je blago konusna Sa grlicem. Izradena je od delika. Od korozije je zaStidena fosfatiranjem i cinkovanjem. Na dancetu je iljeb za izvlakac dahura, a u sredini danceta leziSte sa navojima za uvijanje topovske kapsle. 1032. — Barutno punjenje je od nitroceluloznog baruta u plodicama, koji je u cahuru slobodno nasut. Pripaljivanje baruta vrsi se od topovske kapsle. Tezina punjenja je 185 gr baruta. 1033. — Topovska kapsla »Z-1« (si. 207) je izradena od delika. Sastoji se od nosada i tela kapsle. Telo je izradeno u vidu cevdice koja je ispu- Sl. 207 — Topov- ska kapsla »Z-1« za 30 mm metak sa TO granatom JFSv (c): 1 — Pokrivka; 2 — Cevdica; 3 — Barutno punjenje; 4 — Nosad; 5 — Inicijalna kapsla. SI. 208 — 30 nun metak sa pancirno-zapaljivo-obelezav ajucim zrnom JPZSv, (c): 1 — Parafin; 2 — Zapaljiva sme£a; 3 — Balistidka кара; 4 — Kartonski ulo§ci; 5 — Jezgro; 6 — KoSuljica; 7 — Traser;’ 8 — Cahura; 9 — Cahura; 9 — Topovska kapsla; 10 — Barutno punjenje. 7 97
njena crnim barutom (2 gr). Prednji kraj cevcice (plamenika) je u cilju hermetizacije zatvoren celulnidnom pokrivkom. Na drugom kraju u cev- cicu je ugradena inicijalna kapsla sa nakovnjem. Na ovom delu sa spoljne strane, cevcica ima navoje za uvijanje u nosac. Nosac po spoljnjem izgledu podseca na manju topovsku kapslu bez plamenika. Medutim, on u sebi ne sadrzi nikakvih eksplozivnih eleme- nata i sluzi iskljucivo kao veza izmedu cevdice (sa kapslom i barutnim punjenjem) i cahure metka. Na unutrasnjem delu ima navoje za uvijanje cevcice a na spoljnjem za uvijanje u dance cahure. Dejstvo kapsle. Udarna igla topa (preko dna nosaca) opaljuje inici- jalnu kapslu. Plamen od kapsle pripaljuje barutno punjenje u cevcici. Plamen i gasovi od barutnog punjenja istiskuju napred celuloidnu po- krivku na vrh cevcice i pripaljuju barutno punjenje u Cahuri. (2) 30 mm metak sa pancirno-zapaljivo-obelezavajucim zrnom JPZSv, (c) 1034. — Metak sa pancirno-zapaljivo-obelezavajucim zrnom (si. 208) namenjen je za unistavanje ciljeva sa lakim oklopom u vazduhu i na zemlji. Sastoji se’od zrna i bojeve cahure. Zrno cine sledeci elementi: ko- suljica, balisticka кара, zapaljivo punjenje, parafin, jezgro i traser. Kosuljica ovog zrna znatno se razlikuje od slicnih kosuljica po tome sto ona ne vrsi neposredni proboj prepreke, vec sluzi samo kao nosac jezgra koje je u ovakvoj konstrukciji nosioc probijanja oklopa. Osim toga sto sluzi kao nosaC, kosuljica ucestvuje i u probijanju prepreke na taj nacin sto u trenutku susreta sa ciljem, predaje jezgru svoju kineticku energiju i time doprinosi povecanju probojnosti jezgra. S obzirom na ovu okolnost, Celik od kojeg je kosuljica izradena je nesto nizih mehanickih osobina. Na prednjem delu kosuljica ima udubljenje u koje jednim delom ulazi jezgro. Na zadnjem kraju je leziste za traser. Kanal pri vrhu tela ko§u- Ijice sluzi za pertlovanje balisticke каре a pri dnu za pertlovanje cahure. Na spoljnjem delu, kosuljica ima jedan centrirajuci i jedan vodeci prsten. Vodeci prsten je od sintezovanog gvozda. Balisticka кара daje zrnu pogodan aerodinamicki oblik. Sa koSulji- com je spojena pertlovanjem. Izgradena je od celiCnog lima. Za razliku od standardne uloge balisticke каре, kod ovog zrna, ona je i nosac zapa- Ijivog punjenja i male koliCine parafina u vrhu. Zapaljivo punjenje je izradeno od smese na bazi aluminijuma u prahu i heksogena. Ispuniava prostor izmedu jezgra i balisticke каре, gotovo do vrha каре. U preostali prostor. u balistickoj kapi, stavljen je parafin. Uloga parafina u zrnu je da se iskoristi njegovo izuzetno flegmatizirajuCe svojstvo. Zapravo, da ne bi pri sudaru zrna sa oklopom doslo do trenutnog paljenja zapaljivog sastava, jos pre proboja oklopa, parafin treba da »us- pori« ovaj proces i omoguCi paljenje sme§e tek kada jezgro probije cilj, tj. da deluje pozadi prepreke. Jezgro je namenjeno da izvrSi probijanje prepreke pa je stoga izra- deno od specijalnog celika. Smesteno je zadnjom polovinom u leziSte u ко- suljici. Njegov prednji kraj je pokriven zapaljivom smesom. Izmedu jezgra i kosuljice (na jednom delu) ostavljen je zazor koji je ispunjen materi- 98
jom koja ima mail koeficijent trenja, radi smanjenja prenosa rotacije zrna na jezgro, dime se neposredno utice na povecanje probojnosti pancirnog jezgra. Traser je upresovan u dance kosuljice zma. Radi zastite od oStecenja, iznad traserne smese postavljena je pokrivka od mesinga, debljine 0,5 mm. Utvrdivanje pokrivke izvrseno je pertlovanjem za kosuljicu zma. Pripaljivanje obelezavajuce smese vrse barutni gasovi po opaljenju metka. Sagorevanje traje oko 4 seknude, za koje vreme zrno ostavlja svetleci trag, crvene boje. 1035. — Bojeva cahura je ista kao kod metka sa TO granatom JFSv. (3) 30 mm metak sa vezbovnim zrnom JNhSv, (c) 1036. — Metak sa vezbovno-obelezavajucim zrnom namenjen je za obuku u gadanju ciljeva u vazduhu i na zemlji, kao zamena za bojevu municiju. Metak se sastoji od zrna i bojeve cahure. Zrno po obliku, dimenzija- ma i tezini, odgovara bojevoj granati JFSv (tacka 1027.) Upaljad je iner- tan. U kosuljicu zma nalivena je inertna materija. Traser je bojevi. Bo- jeva cahura je ista kao u metka sa trenutno-obelezavajucom granatom JFSv. Dejstvo. Pri susretu zrna s preprekom dolazi dp njegovog lomljenja i stvaranja malog oblaka dima. sto olaksava pracenje pogodaka. U sluSaju da zrno ne pogodi cilj, pasce kao »mrtav« predmet na zemlju. (4) 30 mm manevarski metak JAu, (c) 1037. — Manevarski metak je namenjen za kontrolu rada automata topa. Gadanje manevarskim metkom se moze vrsiti jedino pomocu po- sebnog uredaja (pojacnika trzanja) koji se na usta cevi topa namesta pre gadanja umesto gasne kodnice. Takode, da bi se dobilo pravilno dejstvo topa, u uvodnik metaka topa treba namestiti poseban umetak. Metak (si. 209) se sastoji od cahure, barutnog punjenja, topovske kaosle i kartonskih elemenata. Svi element!,’ izuzev kartonskih ulozaka su isti kao u bojeve municije. Razlika je jedino u kolicini baruta kod ovog metka. Nairne, barutno punjenje za manevarski metak je znatno ve6e od bojevog barutnog punjenja i iznosi 236 gr. Usta cahure zatvorena su kar- tonskom cevi i kartonskim poklopcima. Iznad ovih poklopaca stavljena je masa za hermetizaciju. (5) 30 mm skolski metak, (c) . 1038. — Skolski metak je namenjen za obuku vojnika u punjenju i prafcnjenju topa. Po obliku i tezini odgovara bojevom metku sa trenutno- -obelezavajucom granatom. Izraden je od elemenata bojeve municije bez eksplozivnih materija. 7* 99
SI. 209 — 30 mm manevarski metak J Au, (ё): 1 — Masa za hermetizaciju; 2 — Pokrivka od kartona; 3 — Barutno punjenje; 4 — Kartonska cev; 5 — Cahura; 6 — Topovska kapsla. SI. 210 — 30 mm skolski metak M69: 1 — Upaljad; 2 — Osovinica; 3 — Nosad; 4 — Telo metka; 5 — Telo danceta; 6 — Zavrtani; 7. — Dance metka; 8 — Kapsla. 100
(6) 30 mm skolski metak M69 1039. — Skolski metak za pav top M53/59 (c), (si. 210) je po konstru- kciji veoma slican 25 mm skolskom metku za pav top M40 (s). Od njega se razlikuje po tome sto je nacin spajanja tela danceta sa dancetom nesto izmenjen i sto ucvrscivanje tela danceta (5) sa telom metka (4) nije izvr- seno pomocu radijalne osovinice, kao kod prethodnih Skolskih metaka, vec je izvrseno zavarivanje spoja nosaca (3) i tela danceta (5). Skolski metak je tezak 1140 gr a dugadak 330 mm. (7) 30 mm opitni metak 1040. — Opis dat u tacki 960 odnosi se u celini i na ovaj metak. Razlika je samo kod hidrozrna i to u pogledu dimenzija drvenih cepova i nastavaka kao i kolicine vode koja se pre gadanja naliva u cev oruda. (8) Tehnicki podaci za municiju 30 mm za pav top M53/59, (c) 1041. — Tehnicki podaci za municiju 30 mm, dati su u sledecem pregledu: Pregled 51 Naziv element a Materijal Tezina (gr) Duzina (mm) Metak sa trenutno-obelezavajudom granatom, (c) * Upaljad (CZ-301A) Celik . 57 51 KoSuljica Celik 335 110 Eksplozivno punjenje H/Al 36,5 — Cahura Celik 530 210 Barutno punjenje NC barut 185 — Topovska kapsla Celik 28 73 Kompletan metak — 1140 331 Metak sa pancirno-zapaljivo-obelezavajucim zrnom, (c) Zrno : Celik, zapaljiva i i j 1 | smesa, parafin 435 150 Bojeva Cahura 1 Mesing, NC ba- rut 750 210 Kompletan metak — j 1140 331 Manevarski metak (c) Kompletan metak — । 790 . 260 101
(9) Balisticki podaci za municiju 30 mm za pav top M53/59, (c) 1042. — Balisticki podaci za municiju 30 mm, vide se iz slededeg pregleda: Pregled 52 Naziv metka Podetna brzina (m/sek) i 1 1000 Maksimalni pritisak • • (kg/cm2) | 3500 Domet (m) i Hori- Verti- ( zontalan: kalan i 9700 6300 , Efika- | san METAK sa TO tom JFSv, (ё) i grana- l 2000 METAK sa PZO JPZSv, (ё) zrnom 1000 j 3500 j 1 ' 1000 1043. — Probojnost municije sa pancirnim zrnom, vidi se iz sledeceg pregleda: Pregled 53 Naziv metka Daljina Proboinost u mm * Piimedba 90° j 1 200 55 1 65 400 50 ! 60 1 METAK sa PZO zrnom JPZSv, (C) 600 45 ' 55 j 800 40 50 i 1000 35 ; 45 i (10) Pakovanje municije 30 mm za pav top M53/59, (c) 1044. — Municija 30 mm sa TO granatom. PZO zrnom i veibovna za pav top M53/59 (c) upakovana je u drvene sanduke koji su na ivicama ojadani metalnim elementima. Sanduci imaju kusake na poklopcu i pred- njoj strani. Na bocnim stranama postoje rucke za nosenje sanduka. Spolja, sanduci su obojeni sivomaslinasto, a obelezeni crnom bojom. Municija je prethodno smestena u hermetizovanu cincanu kutiju. Meci su poredani po 10 komada u jednom redu na drvenim uloscima, koji su oblozeni filcom. Inace, u sanduku ima 40 metaka. Dimenzije sanduka su sledece: 600 X 410 X 280 mm. Bruto tezina sanduka je 63 kg. 1045. — Skolski meci M69 upakovani su u drvene sanduke po 60 ko- mada. Meci su po 10 komada poredani na drvena lezista koja su oblozena filcom. Dimenzije sanduka su sledece: 614 X 405 X 300 mm. (11) Obelezavanje municije 30 mm za pav top M53/59, (c) 1046. — Meci sa trenutno-obelezavajucom granatom obelezeni su po sledecem: 102 ~
A — OZNAKE NA UPALJACU Na telo upaljaca, zigovima je nanet model upaljaca, serija i godina izrade (CZ-301A 13/68). В — OZNAKE NA KOSULJICI GRANATE Granata je u cilju zastite od korozije kao i obelezavanja vrste muni- cije uopste, obojena zuto. Na njoj su dva obojena pojasa sirine 5 mm i to jedan ispod upaljaca (zelen), koji oznacava da granata ima samolikvidator i drugi (erven) iznad vcdeceg prstena, da je granata snabdevena traserom. Na cilindricnom delu kosuljice, granate ispisani su ernom bojom podaci о seriji i godini proizvodnje granate (8/68). C — OZNAKE NA CAHURI Na dance cahure su zigovima navedeni sledeci podaci: — 14 — — — — — — sarza materijala; — 24 67 — — — — — — serija i godina izrade cahure; — aym OTK — — — — — preduzece izrade cahura i znak tehnicke kontrole; — 67 — — — — — — znak vojne kontrole i godina kontrolisanja. D — OZNAKE NA TOPOVSKOJ KAPSLI Na topovskoj kapsli ne postoje nikakve oznake. E — OZNAKE NA DRVENOM SANDUKU Na prednjoj strani sanduka navedeni su sledeci podaci: — 40KS — — — — — broj metaka u sanduku; — 30-JFSv 1/57 dtp — — — — 30 — PLDvK — 53/59 — — — netp 3 X 1,25/3,5-KFL nma 1/56— — — — — — 30 mm sjedinjeni metak sa fugas- nom granatom i traserom, laborad- na serija, godina izrade municije i sifra preduzeca; 30 mm dvocevni top M53/59; nitrocelulozni barut (nc), u cevci- cama (tp). precnik cevcice (3), deb- Ijina zida cevcice (1,25), duzina cevcice (3,5), oznaka da je u ba- rutnoj masi stavljeno sredstvo protiv bleska (K2SO4) (K), oznaka da je barut po povrsini flegmati- zovan centralitom (FL), sifrovani naziv fabrike za proizvodnju ba- ruta (nma), serija i godina izrade baruta (1/56); 103
— Cz — 301A 1/56 czm — — — 63 kg VZDUCHOTESNE — model upaljaca (CZ-301A), serija, godina izrade (1/56) i preduzece za proizvodnju upaljaca (czm); bruto tezina sanduka — i znak da je municija hermeticki upakova- na. Na bocnim stranama sanduka naneseni su komercijalni podaci о mu- niciji i to: VYBUSNE (»eksplozivno«) i JU 777 (21 — 8 — 69) E, 1 — 4, 4/989 (broj ugovora za proizvodnju municije). Prva oznaka naneta je crve- nom a druga plavom bojom. Na unutrasnjoj strani poklopca sanduka nalepljena je etiketa slede- ceg sadrzaja: — 40 kusu — — — — — — 30 mm - JFSv — 30 PLDv K-53 — 7 — 1968 — dtp — — — — nctp 3 X 1,25/3,5-KFL nma 1/56— — — — — — — Nabojnice 29/68 aym — — — Zapalkovy sroub 46/68 dtp — Strela 435 ± 10 gr — — — Zapalovac CZ 301A 12/68 CZO _ _ _ _ _ — Rozbuska V16 — 7/68 CZO — Trhovina A-IX-2 7/68 dtp — Sviceni — cervene — 4 sek dtp — — — — — — 40 komada; kalibar i vrsta metka i kjajibar, vrsta i model oruda; laboradna serija municije i oznaka preduzeca; podaci о barutu; cahura, serija i godina izrade i oznaka preduzeca; topovska kapsla, serija, godina iz- rade i preduzece; oznake na granati i tablicna tezi- na granate; upaljac, serija, godina izrade i pre- duzece; inicijalna kapsla, serija, godina iz- rade i preduzece; eksplozivno punjenje (flegmatizo- vani heksogen sa 20% Al i 10% parafina), serija, godina izrade i preduzece; traser, crvene boje, 4 sekunde go- renja, preduzece za izradu trasera. Dijagonalno, od levpg donjeg ugla do gornjeg desnog ugla, na etike- tama se nalazi zuta i zelena traka, svaka sirine 10 mm. 1047. — Meci i ambalaza sa pancimo-zapaljivo-obelezavajucim zr- nom JPZSv, obelezeni su uglavnom kao TO izuzev sto je kosuljica PZO zrna obojena crnom bojom, a vrh je erven kao znak za zapaljivu smesu. Iznad vodeceg prstena je erveni pojas sirine 5 mm koji oznacava da zrno ima traser. Na etiketi sa podacima о municiji, koja je nalepljena sa unutrasnje strane poklopca sanduka, dijagonalni pojasevi su crvene i zelene boje, umesto zute i zelene kao kod TO metaka. U limenoj hermetizovanoj ku- 104
tiji sa municijom nalazi se takode jedna etiketa sa nodacima о municiji. Sadrzaj ove etikete odnosi se na kalibar, vrstu i kolicinu upakovane muni- cije, proizvodaca, kao i oznake lica koja su pakovala i kontrolisala izradu municije. Na kraju je naveden datum pakovanja municije. 1048. — Skolski meci obelezeni su samo na dancetu metka i to zigo- vima. Sadrzaj oznaka je sledeci: 30/2 mm M53/59 — MBL — 1969. Sanduci za pakovanje metaka obojeni su sivo- maslinasto a oznake su nanete cmom bojom. Podaci о municiji su ispisani samo na poklppcu. Sadrzaj je sledeci: Skolski metak 30/2 mm M53/59 MBL-1969 6) 37 mm MUNICIJA ZA PAV TOP M39, (s) 1049. — Za 37 mm pav top postoje sledede vrste metaka: — 37 mm metak sa trenutno-zapaljivo-obeleza- judom granatom TZOG; — 37 mm metak sa trenutno-obelezavajucom granatom OR-167, (s); — 37 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-167, (s); — 37 mm skolski metak M68, i — 37 mm opitni metak. Sovjetski meci su u‘ nas ocisceni, zasticeni od korozije i prepakovani u novu ambalazu. Obeleza- vanje municije i ambalaze izvrseno je prema propi- sima о obelezavanju municije u JNA. Ambalaza u koju su upakovani upaljaci nije za- menjena novom, vec je samo popravljena, obojena ii obelezena. (1) 37 mm metak sa trenutno-zapaljivo-obelezavaju- com granatom TZOG 1050. — Metak sa trenutno-zapaljivo-obeleza- vajucom granatom (si. 211), namenjen je za unista- vanje zive sile i lakih tehnickih sredstava u vazduhu i na zemlji. Sastoji se od: upaljaca, kosuljice, eksplo- zivnog punjenja, trasera, dahure, barutnog punjenja i topovske kapsule. SI. 211 — 37 mm metak sa trenutno-zapaljivo-obelezavaju- com granatom TZOG: 1 — Upaljad; 2 — Eksplozivno punjenje; 3 — Kosuljica granate; 4 — Traser; 5 — Utvrdivac trasera; 6 — Kartonski poklopac; 7 — Cahura: 8 — Kesa za barutno punjenje; 9 — Barut; 10 — Pripala; 11 — Topovska kapsla. 105
1051. — Upaljac UM-8 (si. 212) je udarni, trenutnog dejstva, sa piro- tehnickim samolikvidatorom. Spada u grupu poluosiguranih upaljaca. SI. 212 — Upaljac UM-8: 1 — Kapica {membrana); 2 — Telo upaljaCa; 3 — UdaraC sa udar- nom iglom; 4 — Nosa£ inicijalno-detonatorske kapsle; 5 — Nosad mehanizma upaljaca; 6 — Osovinica; 7 — Nosac mehaniCkog cen- irifugalnog osigurada; 8 — Cep; 9 — Opruga; 10 — Kartonska podloga; 11 — Prenosno eksplozivno punjenje; 12 — Pokrivka; 13 — Dctonatorsko punjenje; 14 — Kosuljica detonatora; 15 — Zaptival; 16 — Nosa£ pirotehnidkog centrifugal nog osigurafa; 17 — Barnin i valjdid; 18 — Cep; 19 — Nosad tempirnog koluta — s*.imolikvida- tora, 20 — Inicijalno-detonatorska kapsla'; 21 — Zavrtanj; 22 — inicijalna kapsla; 23 — Opruga; 24 — Trn; 25 — Tcmpirni kolu« — samolikvidatoi. 106
Upaljac se sastoji od sledecih sklopova: — tela; — mehanizma za opaljenje i osiguranje; — mehanizma za samolikvidaciju, i — detonatora. Telo upaljaca je izradeno od mesinga ili celika. Sa zadnje strane je izdubljeno radi smestaja ostalih sklopova upaljaca. Kroz sredinu prednjeg dela je otvor za prolaz tela udaraca sa udamom iglom. Ovaj otvor je zatvoren membranom (1) radi hermetizacije upaljafia. Na kraju zadnjeg dela telo ima navoje za uvijanje upaljaCa na granatu. Mehanizam za onaljenje sacinjavaju: udarad sa udarnom iglom (3), inicijalno-detonatorska kapsla (20), prenosno eksplozivno punjenje (11) i detonator (13). Zadatak ovog sklopa upaljaca je da u odredenom tre- nutku (nakpn armiranja upaljaca) obezbedi odgovarajuci eksplozivni im- puls za detonaciju granate. Mehanizam za osiguranje upaljaca od prevre- menog delovanja, spredava uspostavljanje inicijalnog lanca u upaljacu, pre svega polozajem inicijalno-detonatorske kapsle, a zatim fiksiranjem ove u neutralnom polozaju pomocu dva centrifugalna osiguraca (piroteh- niCkog i mehanifkog). Mehanizam za samolikvidaciju kod ovog upaljaca je pirotehnicki, tj. aktiviranje upaljaca na putanji se postize preko samo- likvidatora od crnog baruta. Ovaj mehanizam se sastoji od inicijalne kap- sle (22), opruge (23), tma (24), samolikvidatora (25) i prenosnog eksplo- zivnog punjenja (11). Kapsla, opruga i tm nalaze se u bocnom udublje- nju nosaca mehanizma upaljaca (5), a samolikvidator (25) sa prenosnim eksplozivnim punjenjem (11) na jednoj plocici (19) ispod nosaca meha- nizma upaljaca. Da bi ovaj mehanizam funkcionisao, izmedu ova dva pod- sklopa, postoji kanal za prolaz plamena od inicijalne kapsle (22) ka samo- likvidatoru. Detonator se sastoji od kosuljice u koju je smesteno detonatorsko pu- njenje. Cance detonatora ima navoje pomocu kojih je uvijeno u telo upa- ljaca sa zadnje strane. Inicijaciju detonatora vrsi prenosno eksplozivno punjenje (11). Armiranje i dejstvo upaljaca. Kada granata pode iz svog leziSta, ini- cijalna kapsla (22) polazi nadole, savladava oprugu (23) i nalece na trn (24). Plamen inicijalne kapsle istovremeno obavlja dve radnje i to: pri- paljuje barutni osigurac (17) u mehanizmu za osiguranje upaljada i samo- likvidator (25) u mehanizmu za samolikvidaciju. Kada granata napusti cev oruda (dotle je vec sagoreo osigurac od crnog baruta), usled centri- fugalne sile sklanja se ustranu cep (18), pozadi kojeg je do tada bio barutni 107
osigurac. Isto tako, pod uticajem centrifugalne sile, sklanja se ustranu i mehanidki centrifugalni osigurac (8), savladujuci pri tom svoju oprugu (9). Na ovaj nacin nosad detonatorske kapsle je Slobodan te se pod utica- jem centrifugalne sile okrene na osovinicama (6) i postavi u polozaj sta- bilne ravnoteze, cime je uspostavljen vatreni lanac i time upaljac armiran. Kada granata udari u prepreku, usled otpora prepreke, udarac (3) sa udarnom iglom polazi unazad. Udarna igla ubodom dovodi do dejstva ini- ci jalno-detonatorsku kapslu (20), koja preko prenosnog eksplozivnog pu- njenja (11) i detonatora (13) dovodi granatu do detonacije. Medutim, uko- liko granata ne udari u prepreku na svojoj putanji, njeno dejstvo izaziva samolikvidator. Kao sto je napred receno, jos pri opaljenju metka doslo je do dejstva inicijalne kapsle (22) koja je pripalila samolikvidator (25). Vreme gorenja tempirnog koluta (samolikvidatora) je 8—14 sekundi. Ako za ovo vreme granata ne udari u prepreku, plamen od samolikvidatora aktivirace prenosno eksplozivno punjenje (11), a ovo detonator (13), cime se zavrsava funkcija upaljaca. 1052. — Osim upaljaca UM-8, kompletiranje 37 mm metaka sa TZO granatom moze biti izvrseno i upaljacem UT, M72SP. Ovo je u stvari, po konstrukciji, isti upaljad kao UM-8, izuzev sto je novije proizvodnje (1972 godine i kasnije). Zapravo, razlog da je ovaj upaljac izraden je taj, sto su postojeci upaljaci UM-8 delom neispravni pa je predvidena njihova za- mena novim upaljacem. 1053. — Kosuljica granate je od celika. S prednje strane ima udublje- nje za smestaj eksplozivnog punjenja, a sa zadnje za utiskivanje cahurice sa trasernom smesom. Usta kosuljice imaju navoje za uvijanje upaljada. Na spoljnoj povrsini, kosuljica ima jedan centrirajuci i jedan vodeci prs- ten. Vodeci prsten je od bakra. Deo pozadi njega je cilindricno konusan, sa dva kanala za pertlovanje cahure. Dance kosuljice ima ispust sa navo- jima za uvijanje utvrdivaca trasera. 1054. — Eksplozivno punjenje je od flegmatizovanog heksogena po- mesanog sa aluminijumom u prahu. Tezina punjenja je 34 gr. 1055. — Traser je upresovan u posebnu cahuricu koja je utisnuta u zadnji deo kosuljice. Obelezavajuca smesa je presovana u tri sloja. Radi obezbedenja sigurnijeg paljenja trasera, zadnji sloj obelezavajuce smese je nareckan kako bi se povecala dodima (pripalna) povrsina obelezavajuce smese. 1056. — Cahura je mesingana sa grlicem u vrhu. Na dance cahure postoji venae u koji zalazi zub izvlakaca oruda. Na sredini danceta je na- cinjen otvor sa navojima za navijanje topovske kapsle. U cilju zastite od korozije, cahura je spolja pasivizirana. 1057. — Barutno punjenje je od nitroceluloznog baruta NC-13, NC-23 ili diglikolskog baruta. Barut je slobodno nasut u cahuri, ili je prethodno stavljen u platnenu kesicu. Kada je barutno punjenje u platnenoj kesici, onda je sa njene donje strane prisivena kesica sa pripalom od crnog ba- ruta. Ako je barut slobodno nasut u cahuru, kesica sa pripalom je za- lepljena za dno cahure, neposredno iznad topovske kapsle. Iznad barutnog punjenja se u cahuri nalazi debakarizator. Ucvrscenje barutnog punjenja u cahuri je izvrseno pomocu kartonskog poklopca. 108
1058. — Topovska kapsla T3K je po konstrukciji istovetna sa topov- skom kapslom TK, M54P1 (tacka 1010). Razlika je samo u nadinu obelo- zavanja, posto je kapsla T3K proizvedena pre stupanja na snagu propi^a о obelezavanju municije u JNA (1957). (2) 37 mm metak sa trenutno-obelezavajucom granatom OR-167, (s) 1059. — Konstruktivno, ovaj metak se ni po Semu ne razlikuje od prethodnog, izuzev upaljaca. Nairne, ovaj (sovjetski) metak kompletiran je upaljadem MG-8, koji se pak s druge strane neznatno razlikuje od up&- Ijaca UM-8. Upaljac UM-8 je nesto usavrsenije konstrukcije od MG-$. Pre svega, oblik nosaSa detonatorske kapsle mu je nesto drukciji (pobolj- san), a osim toga, upaljac UM-8 ima jos jedno osiguranje nosaca detoni- torske kapsle, a to je centrifugalni osigurac (8). Postoje i druge razlike izmedu ova dva upaljaca, ali one nemaju bitnog uticaja na konstrukciju i dejstvo. Upaljaci MG-8 nisu navijeni na granate vec se odvojeno cuvaju. Eksplozivno punjenje ovog metka nema kao dodatak aluminijum u prahu, s toga i granate nose naziv OR-167. Bojeva cahura je snabdevena flegmatizatorom. Postoje i sovjetski meci sa trenutno-zapaljivo-obelezavajucom grana- tom (OZR-167) kod kojih u eksplozivnom punjenju ima aluminijum u prahu radi povecanja efekta. zapaljivosti granate. Ovi meci su identidni sa nasom municijom TZOG. Kao i kod metaka sa granatom OR-167 tako i ovde, upaljaci nisu navijeni na granate vec se posebno cuvaju. (3) 37 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BB-167, (s) 1060. — Metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-167, sovjetski (SI. 213), namenjen je za unistavanje oklopljenih tehnickih sredstava xxa zemlji i vazduhu. Sastoji se od zma i bojeve cahure. Bojeva cahura je ista kao kod metka sa trenutno-obelezavajucom granatom OR-167. Zrno je puno, bez eksploziva i sastoji se od kosuljice sa balistickom kapom i trasera. Kosuljica je od celika visokih mehanickih osobina. Na prednjem kraju je zarubljena i taj deo je termicki posebno obraden i nacinjen da bude zilaviji, kako se kosuljica ne bi pri susretu s celicnom preprekom polo- mila. Radi poboljsanja balistickih osobina zrna, na vrh kosuljice navucexva je balisticka кара. Ova кара izradena je od celicnog lima i sa kosuljicom je spojena pertlovanjem. Na spoljnjem delu kosuljice postoji jedan сею trirajuci i jedan vodeci prsten. Neposredno iznad i ispod centrirajucv>g prstena izradena su u kosuljici dva kanala trouglastog preseka, koji kod ovog zma imaju funkciju »lokalizatora«. Deo pozadi vodeceg prstena cilindrican sa dva kanala za bolje pertlovanje cahure. Sa zadnje strata kosuljice nacinjeno je udubljenje u koje je upresovana obelezavajucu smesa. 109
SI. 213 — 37 mm metak sa pancirno-obeleiavaju- cim zrnom BR-167, (s): 1 — laiistidka кара; 2 — KoSuljica zrna; 3 — Traser; 4 — Kartonski poklopac; 5 — Barutno punjenje; b — Cahuia; 7 — Pripala; 8 — Topovska kapsla. SI. 214 — 37 mm skolski metak M6&: 1 — Upaljai; 2 — Osovini- ca — osiguraf; 3 — Nosad; 4 — Telo metka; 5 — Telo danceta; 6 — Zavrtanj; 7 — Dance; 8 — Kapsla. (4) 37 mm Skolski metak M68 1061. — Skolski metak (si. 214) je identican sa metkom za 30 mm pav. top M53/59 (tadka 1038), izuzev razumljive razlike u pogledu gabaritnih dimenzija. Tezina metka je 1470 gr a duzina 384,5 mm. Napomena navedena u tadki 959 odnosi se i na municiju za 37 mm pav top M39, (s). 110
(5) 37 mm opitni metak 1062. — Po nameni i konstrukciji ovaj metak je isti kao opitni metak 25 mm za pav top M40, (s). Razlika je kod hidrozma i to u dimenzijama ёера (si. 203) i nastavka (slr 204) kao i kolidine vode koja se naliva pre gadanja. Drveni Cep ima sledece dimehzije: ф prednjeg dela 37,3 mm; Ф zadnjeg dela 39 mm; duzina сера je 37 mm. Drveni nastavak je slede- cih dimenzija: ф prednjeg dela je 20 mm; ф zadnieg dela 37 mm; duzina nastavka je 60 mm. Kolicina vode pri elevaciji cevi 10° iznosi 1150 gr, a pri elevaciji 60° — 1175 gr. (6) Tehnicki podaci za municiju 37 mm pav top M39 (s) 1063. — Tehnicki podaci za municiju, vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 54 Naziv elements Materijal Teiina (gr) Duiina (mm) Metak sa trenutno-zapaljivo obeleiavajudom granatom TZOG Upaljad (UM-8) Mesing, delik ’ 170 83 KoSuljica Celik 490 107 Eksplozivno punjenje Flegmatizovani heksogen 34 — Traser Obelezavajuce sme§a 15 — Cahura Mesing 510 252 Barutno punjenje NC-13, NC-23 Digl 210 — Topovska kapsla (T3K) Mesing i 12 1 15 Kompletan metak — 1 1460 । 384 Metak sa pancirno-obeleiavajucom zrnom i BR-167 Zrno । Celik 753 ' 175 Cahura j Mesing 1 510 j 252 Barutno punjenje i NC barut 210 i — Topovska kapsla (T3K) Mesing ! 12 15 Kompletan metak — 1500 j 386 111
(7) Balisticki podaci za municiju 37 mm pav fop M39 (s) 1064. — Balisticki podaci za municiju, vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 55 Naziv metka , (т/£к) __ i Pmax i (kg/cm2) j probojnost delidn Daljina i wo (m) ,e plocc 90° Metak sa trenutno-zapa- Ijivo-obelezavajucom 0 granatom ooA (TZOG, OR-167 i ' «w OZR-167) ' ; 2900 — ; . ; • i i j — i Metak sa pancirno obe- j lezavajucim zrnom 872 BR-167 ! I 1 1 1 i 2900 1 300 42 37 50 500 46 1 700 , i 1000 34 42 30 36 1500 23 28 (8) Pakovanje municije 37 mm za pav top M39 (s) 1065. — Municija 37 mm upakovana je Aeposredno u drvene sandu- ke. Svaki metak je smeSten na drveno leziste koje je obelezeno filcom. Sanduci imaju sa strane metalne гибке za nosenje, a zatvaraju se sa dve bra vice s prednje strane sanduka. Obojeni su sivomaslinasto a obelezeni crnom (municija TZOG), odnosno zutom bojom (municija OR-167 i OZR-167). Sanduci se mogu prevoziti samo и poljskom transportu. Meci TZOG upakovani su po sledecem: — 20 metaka je smesteno и drveni sanduk dimenzija: 480 X 440 X X 200 mm. Bruto tezina sanduka je 39 kg. Prazan sanduk je tezak 10 kg. Meci sa granatom OR-167, OZR-167 i zrnom BR-167 (sovjetski) upa- kovani su po sledecem: — 30 metaka smesteno je и drveni sanduk dimenzija: 650 X 450 X X 230 mm. Bruto tezina sanduka je 56 kg. Prazan sanduk je tezak 11 kg. Upaljaci MG-8 za municiju OR-167 i OZR-167, upakovani su po sle- decem: — 42 upaljaca je smesteno и cincanu kutiju dimenzija: 230 X 200 X X 90 mm; 112
— 4 cinCane kutije sa upaljacima (168 komada), stavljeno je u drveni sanduk dimenzija: 510 X 470 X 170 mm. Bruto teiina sanduka s upalja- cima je 43 kg. Prazan sanduk je tezak 14 kg. 1 066. — Skolski meci upakovani su po 10 komada u drveni sanduk. Meci su poredani u dva reda po 5 komada. Svaki metak pojedinaSno uvi- jen je u papir radi sprecavanja dodirivanja pri orenosenju sanduka i transportu. Dimenzije sanduka su sledece: 450 X 335 X 182 mm. (9) Obelezavanje municije 37 mm za pav top M39, (s) 1 067. — Granate trenutnih metaka obojene su zutom, a oznake su nanete crnom bojom. Zrna pancimih metaka obojena su emo, a oznake su bele. Centrirajuci prstenovi sovjetske municije zasticeni su lakom. Ca- hure svih metaka obelezene su crnom bojom. Oznake su nanete po sledecem: A — OZNAKE NA UPALJACU Na telo upaljaca UM-8, zigovima su stavljeni podaci о modelu, seriji i godini izrade (UM-8, 2—52). Na sovjetskim upaljacima MG-8 takode je dat model (MG-8) i zavod, partija i godina proizvodnje. В — OZNAKE NA KOSULJICI GRANATE (ZRNA) Na celu kosuljice granate nase municije, navedeni su podaci о ka- libru i modelu oruda (37 mm M39), vrsti granate (TZOG), laboracnoj seriji municije i sifri proizvodafia (10-54-122). Na sovjetskoj municiji (koja je u nas ociscena, zasticena od korozije i prepakovana), oznake su nanete po sledecem: — A-IX-2 — — — — — oznaka za eksplozayno punjenje; — 37 mm PAV M39 — — — kalibar, vrsta i model oruda; — TZO (OZR-167) — — — skradeni naziv granate i originalna oznaka municije. C — OZNAKE NA CAHURI Na cahurama nase municije, oznake su sledece: — 37 mm PAV M39 — — — kalibar, vrsta i model oruda; — TZOG — — — — — skracenica za vrstu granate; — 205 gr BARUT NC-13, ser. 1/53 — — — Kolicina baruta u cahuri, vrsta i serija baruta; — 10-54-122 — — — — laboracna serija municije i sifra proizvodaca. Cahure sovjetske municije obelezene su isto kao i nasa municija. 8 113
О — OZNAKE NA TOPOVSKOJ KAPSLI Na dance kapsle zigovima je utisnut model kapsle (T3K) laboracna serija (2—54) i sifra preduzeca (122). E — OZNAKE NA AMBALAZl ZA PAKOVANJE MUNICIJE Na sanducima za pakovanje metaka domace proizvodnje, s obzirom da su ovi izradeni pre izdavanja propisa о obelezavanju municije u JNA, osnovne oznake о municiji date su na prednjoj strani i poklopcu sanduka i to po sledecem; — »122« sifra proizvodaca (preduzece »Sloboda« Cadak); — 20 komada — — — — broj metaka u sanduku; — METAK SA TZOG — — naziv metka; — ZA PA TOP M39 — — — — LAB. SER 10—54 — — — — BRUTO 39 kg — — — — RATA 9 — — — — — kalibar. vrsta i model topa; laboracna serija i godinia izrade municije; bruto tezina sanduka. i redni broj rate metaka. Na desnoj bodnoj strani navedeni su podaci о barutu i nalepljena eti- keta sa podacima о municiji. Sanduci za pakovanje sovjetske municije '(koja je kod nas prepako- vana), obelezeni su po jugoslovenskom sistemu obelezavanja municije i ambalaze. 1068. — Obelezavanje skolskih metaka izvrseno je zigovima i to samo na dance metka. Podaci se odnose na kalibar metka, preduzece i godinu izrade metka; 37 mm — MBL-68. Sanduci za pakovanje municije obojeni su sivomaslinasto a oznake su erne. Obelezavanje je izvrSeno na poklopcu i prednjoj strani sanduka. Sadrzaj oznaka je isti a odnosi se na sledece podatke: SKOLSKI METAK 37 mm M39 MBL — 1968 7) 40 mm PAV TOP Ml I D-60 (a) 1069 . — Za 40 mm pav topove Ml i D-60 postoje sledede vrste me- taka; 40 mm metak sa trenutno-obelezavajucom granatom HE-T, SD, Mk2 (a); 114
— 40 mm metak sa trenutno-obelefcavaju- 6om granatom TO, M,58, (a), remontovan; — 40 mm metak sa trenutno-zapaljivo-obe- leiavajutom granatom HEI-T, SD, (a); — 40 mm metak sa trenutno-zapaljivo- -obelefcavajudom granatom, (n), remontovan; — 40 mm metak sa pancirno-obelezavaju- cim zrnom AP-T, M81A1, (a); — 40 mm metak sa pancimo-obelezavaju- cim zrnom PO, (n), remontovan; — 40 mm metak sa pancirno-obelezavaju- cim zrnom PO, (m), remontovan; — 40 mm skolski metak M68. 1070. — Sva napred pobrojana municija moze se koristiti iz 40 mm pav topa Ml (a) i brodskog pav topa D-60 (a). Top D-60 je istove- tan sa topom Ml izuzev sto ima drukdije po- stolje. Municija 40 mm opisana u ovoj knjizi, ne moze se koristiti za gadanje iz 40 mm pav topa L-70 »Bofors«. (1) 40 mm metak sa trenutno-obelezavajucom granatom HE-T, SD, Mk2 (a) 1071. — Metak 40 mm sa trenutno-obele- zavajucom granatom, namenjen je za gadanje niskoletecih aviona. Pored toga, uspesno se mo- ze koristiti i za gadanje ciljeva na zemlji. Metak (si. 215) je kompletiran granatom Mk2. Sastoji se od sledecih elemenata: — upaljaca; — kosuljice sa eksplozivnim punjenjem; — trasera sa samolikvidatorom; — cahure sa barutnim punjenjem, i — topovske kapsle. SI. 215 — 40 mm metak sa trenutno-obelezavajucom granatom HE-T, SD, Mk2 (a): 1 — UpaljaC; 2 — Eksplozivno punjenje; 3 — KoSuIjica granate; 4 — Traser; 5 — Legura za debakarisanje cevi; 6 — cahura; 7 — Topovska kapsla; 8 — Barutno punjenje. 8* 115
1072. — Upaljac PD, Mk27 (si. 216) je udami upaljac trenutnog dej- stva. sa potpunim osiguranjem od prevremenog delovanja. Sastoji se od sledecih sklopova: tela upaljaca, udaraca sa udarnom iglom i centrifuga- Inim osiguracima igle, nosaca detonatorske kapsle sa detonatorskom kapslom i centrifugalnim osiguracima kapsle i detonatora sa prenosnim eksplozivnim punjenjem. SI. 216 — Upaljac PD, Mk27 za 40 mm TO granatu HE-T, SD,Mk2 (a): 1 — Udarad; 2 — Udama igla: 3 — Centrifugalni osigurad udame igle: 4 — Centrifugalni cep inici- jalno-detonatorskc kapsle: 5 — Inicijalno-detonatorska kapsla; 6 — Nosad mchanizma upaljada; 7 — Prenosno eksplozivno punjenje; 8 — Telo upaljaca; 9 — Kosuljica detonatora; 10 — Detonatorsko punjenje; 11 — Poklopac detonatora: 12 — Vodica udarne igle; 13 — Satna opruga; 14 — Opruga centrifugalnog osigurad a nosada inicijalno-detonatorske kapsle; 15 — Poklopac; 16 — Nos ad inicijalno* -detonauxrske kapsle. Telo upaljaca (6) izradeno je iz jednog komada, od durala i objedi- njava sve elemente upaljaca u jednu celinu. Skiop udaraca (1) sa udarnom iglom (2) smesten je sasvim na prednjoj strani udubljenja tela upaljaca. Udarac je izraden od plasticne mase i pretstavlja poseban deo. Igla je od aluminijuma. Udarna igla sa svojim osiguracima (3) smestena je u vodici (12). Osiguranje ovog sklopa izvedeno je tako sto je igla na svom suzenom delu obuhvacena sa dva centrifugalna сера koje u ovom polozaju drzi satna opruga (13). 116
Sklop nosada detonatorske kapsle sa kapslom nalazi se izmedu sklopa udarne igle i detonatora. Sastoji se od tela (6) sa poklopcem (15) u koje su smesteni svi ostali elementi. Nosac detonatorske kapsle (16) je u stvari kruzna plocica u kojoj se nalazi inicijalno-detonatorska kapsla (5). U montaznom polozaju, kapsla je postavljena pod uglom, tako da u slucaju njenog dejstva ne moze doci do prevremenog delovanja detonatora. U ovom polozaju, nosac detonatorske kapsle drze dva centrifugalna osigu- raca (4) sa svojim oprugama (14). Sa zadnje strane, upaljac je zatvoren detonatorom (10). Kosuljica de- tonatora (9) je s prednje strane probusena i u taj otvor stavljen eksploziv, tako da ovaj deo ima ulogu prenosnog eksplozivnog punjenja (7). Detona- torsko i prenosno eksplozivno punjenje izradeni su od tetrila. Armiranje upaljaca vrsi se pod uticajem centrifugalne sile. Pri opa- ljenju metka i prolaza granate kroz cev oruda ne dogada se u upaljacu nista znacajno. Тек kad granata, po izlasku iz cevi, dostigne odgovarajucu obrtnu brzinu, centrifugalni cepovi udarne igle se razmicu, tako da je sada igla slobodna u svom lezistu. Istovremeno centrifugalni osiguraci nosaca detonatorske kapsle se usled delovanja centrifugalne sile razmicu ustranu, i oslobode nosac, koji se sada postavi u armirani polozaj, tj. gomja strana kapsle zauzme odgovarajuci polozaj naspram udarne isle. Na ovaj nacin, upaljafi je potpuno armiran i spreman za dejstvo. Pri udaru granate u prepreku, udarac pod pritiskom otpora prepreke potisne udamu iglu, koja ubodom izaziva dejstvo inicijalno detonatorske kapsle. Detonacioni talas se zatim, oreko prenosnog eksplozivnog punje- nja, prenosi na detonator i od ovog na eksplozivno punjenje u granati. 1073. — Granata Mk2 moze umesto upaljaca PD, Mk27 imati upaljac PD, M64A1. Opis ovog upaljaca dat je u tacki 1074. 1074. — Upaljac PD, M64A1 (si. 217) je udarni upaljac trenutnog dej- stva. Stalno je navrnut na granatu i tako se cuva i transportuje. Osiguran je od prevremenog delovanja kako za vreme uskladistenja i transporta, tako i za vreme gadanja. Armiranje upaljaca vrsi se pod uticajem centri- fugalne sile za vreme leta granate na putanji. Upaljac ima sledece glavne podsklopove: telo, udarac sa udarnom iglom, nosac mehanizma za armiranje i osiguranje upaljaca i detonator sa prenosnim eksplozivnim punjenjem. Telo (3) je izradeno od aluminijuma. Spoljna trasa tela je gotovo ista kao u upaljaca PD, Mk27. U prednjem delu udubljenja tela upaljaca smesteni su udaradi (1) i udarna igla (2). U srednjem delu je cahura (4) sa mehanizmom za armiranje i osiguranje, a sa zadnje strane je navijen de- tonator (9). Sa sooljne strane, pri dnu, telo upaljada ima navoje za uvi- janje na granatu. Udarac je izraden od plasticne mase i Slobodan je u svom lezistu. Ispod njega je udama igla koja se u montaznom polozaju vrhom oslanja na nosac inicijalno-detonatorske kapsle. Kao i udarac tako i igla je po- kretna u svom lezistu. 117
Mehanizam za armiranje i osiguranje je smesten u posebnu Cahuru (4) i ugraden u telo upaljaca. Sigumost upaljada obezbeduje se kod ovog upaljaca na taj nacin, sto je nosac inicijalno-detonatorske kapsle (12) pos- tavljen pod uglom u odnosu na liniju: udama igla — prenosno eksplozivno punjenje. U ovakvom polozaju nosac (12) drze dva centrifugalna сера koje u montaznom polozaju drzi opruga (13). Detonator (9) je od tetrila. Smesten je u posebnu cahuru. Iniciranje detonatora vrsi prenosno eksplozivno punjenje. SI. 217 — Upaljad PD.M64A1 za 40 mm TO granatu, HE-T, SD, Mk2, (a): 1 — Udarad; 2 — Udarna igla; 3 — Telo upaljada; 4 — Cahura; 5 — Osovinica; 6 — Inicijalno-deto- natorska kapsla; 7 — Centrifugalni dep; 8 — Prenosno eksplozivno punjenje; 9 — Detonatorsko pu- njenje; 10 — KoSuljica detonatora; 11 — Nosad mehanizma za armiranje i osiguranje upaljada; 12 — Nosad inicijalno-detonatorske kapsle; 13 — Opruga. Armiranje i dejstvo upaljaca. Sve dok traje ubrzanje granate ne de- sava se u upaljacu nista znadajno, jer je sila trenja (usled inercije) veca od centrifugalne sile. Medutim, kada vrednost centrifugalne sile naglo poraste, centrifugalni cepovi se razmidu ustranu savladavajuci pri tom otoor koji pruza opruga (13). Nakon ovog, nosac inicijalno-detonatorske kapsle (12) se okrene oko osovinica (5) i kapslu postavi u liniju sa udarnom iglom i prenosnim eksplozivnim punjenjem, dime je zavrSeno armiranje upaljada. 118
Pri sudaru granate sa preprekom, udarac potiskuje udarnu iglu na- zad i dovodi do dejstva kapslu. Plamen inicijalno-detonatorske kapsle ini- cira prenosno eksplozivno punjenje a ovo detonator koji izaziva dejstvo granate. 1075. — Kosuljica je celicna sa jednim centrirajucam i jednim vode- cim prstenom. Otvorena je sa oba kraja. Prednji deo ima navoje za uvija- nje upaljada a zadnji za ugradnju trasera. Pozadi vodeceg prstena na ko- Suljici postoji kruzni kanal radi Sto boljeg pertlovanja dahure. Laboracija koSuljice izvrsena je presovanim trotilom. 1076. — Traser (si. 218) je na- menjen da omoguci pracenje leta granate u svim vremenskim prilika- ma. Pali se od vrelih barutnih gaso- va jos dok je granata u cevi oruda. Vreme gorenja obelezavajuce smese je od 10—12 sekundi sto odgovara daljini leta granate cd 3000—4000 m. Pri sagorevanju traser ostavlja svetao trag crvene boje. Obelezava- juca smesa je upresovana neposred- no u nosac trasera (1), koji ujedno pretstavlja i nosad samolikvidatora. Trasema smeSa (4) ima tri sloja raz- licite gustine presovanja, radi ravnq- mernijeg sagorevphja. Povrsina ka barutnom punjenju je »nareckana« radi lakseg prfpaljivanja. Zastita trasera od oStecenja izvedena je po- mocu pokrivke (5). U sklopu trasera kod ovog met- ka postoji i samolikvidator, cija je uloga da u slucaju promasaja cilj a (za vreme od 10—12 sek), granatu dovede do detonacije. Samolikvida- Sl. 218 — Traser Mkll, Mod. 2 za 40 mm metak sa trenutno-obelezavaju- com granatom HE-T, SD,Mk2 (a): 1 — Nosai trasera; 2 — Nosad samolikvida- tora; 3 — Samolikvidator; 4 — Obeletavajuca sme^a; 5 — Pokrivka. tor se sastoji od delidnog tela (1) u koje je upresovan erni barut (3). Funkcija samolikvidatora se sastoji u tome da se pomenuto celidno telo zagreje (od vrelih gasova obelezavajuce smese) do te mere da zapali erni barut u telu trasera, od kojeg se zatim aktivira eksplozivno punjenje granate. Ovo se dogada na kraju sagore- vanja obelezavajuce smese, kada ista dogoreva, za sta je potrebno da pro- tekne pomenuto vreme od 10—12 sekundi od opaljenja metka. Traseri kojima granata Mk2 moze biti kompletirana imaju sledece modele: SD, М3; SD, M3A1; SD. Mkll; SD, Mkll, MOD2; SD, MkllBS itd. 1077. — Cahura za trenutno-obelezavajucu granatu Mk2 moze biti mesingana ili celicna. Cahure izradene za mornaricku municiju nose mo- del Mk2, Modi (mesingane) i Mk3 — delidne. Za municiju KoV ove iste 119
dahure su obelezene sa M25 (mesingane) i M25B1 (celicne). Inade i jedne i druge cahure su medusobno identicne u pogledu gabarita i dimenzija. Cahura za trenutno-obelezavajucu granatu Mk2 je blago konusna, sa grlicem na prednjem delu. Na dancetu postoji venae radi olaksanog izvlacenja iz lezista metka posle opaljenja. Leziste za utiskivanje kapsle je nacinjeno na sredini danceta. Od korozije cahure su zasticene patiniranjem (mesingane), od- nosno pecenim lakom — celicne. Barutno punjenje za metak sa trenutno-obeleza- vajucom granatom Mk2 je od NC, FNH, Ml baruta, koji je slobodno nasut u dahuru. Na vrh barutnog punjenja stavljena je legura za debakarisanje cevi oruda. 1078. — Topovska kapsla. Kompletiranje muni- cije. sa TO granatom za potrebe momarice (SAD) izvrSeno je kapslama Mk22, Mod 1, dok je za ostalu municiju (sa trenutno-obelezavajucom granatom) upotrebljena kapsla M38B2. U sustini, obe vrste ovih kapsli gotovo su istovetne sa kapslom TK, M1B1A2, koia je opisana u tacki 1129. Razlika je jedino u to- me sto kapsla Mk22, Mod Г ima na udaracu oprugu. koja ga stalno drzi u zadnjem polozaju. (2) 40 mm metak sa trenutno-obelezavajucom granatom TO, M58, (a), remontovan 1079. — Metak sa TO granatom namenjen je za gadanje niskoletecih aviona. Metak (si. 219) se sastoji od sledecih glavnih elemenata: — upaljada; — kosuljice granate sa eksplozivnim punjenjem; — trasera sa samolikvidatorom, i — bojeve cahure. SI. 219 — 40 mm metak sa trenutno-obelezavajucom gra- natom TO, M58, (a), remontovan: 1 —- Upaljad; 2 — Eksplozivno punjenje; 3 — ’ Kosuljica granate; 4 — Traser; 5 — Legura za debakarisanje cevi oruda; 6 — Cahura; 7 — Topov- ska kapsla;' 8 — Barutno punjenje. 120
1080* — Upaljac* Pri remontu granate su kompletirane nasim upalja- cem UM-8, koji je za ovu svrhu prilagoden, te je dobio sledeci model: UT, M8P2, SP. Presek upaljaca dat je na slici 220. Kako se sa navedene slike vidi, bitnih razlika izmedu ovog upaljaca i upaljada UM-8 (tadka 1051) nema, te za njegovo upoznavanje treba koristiti opis dat u pomenu- toj tadki. SI. 220 — Upaljad UT.M8P2, SP za 40 mm metak sa TO granatom M58, (a), remontovan: 1 — Udarad sa udarnom iglom; 2 — Telo; 3 — Nosad inici- jalno-detdnatorske kapsle; 4 — Inicijalno-detonatorska kap- sla; 5 — Osovinica; 6 — Mehanidki centrifugalni osigurad; 7 — Samolikvidator; 8 — Prenosno eksplozivno punjenje; 9 — Detonatorske punjenje; 10 — Pirotehnidki centrtfu- galni osigurad; 11 — Nosac mehanizma upaljada; 12 — No sad samolikvidatora; 13 — Utvrdiva^ detonatora; 14 — Za- vrtanj; 15 — Inicijalna kapsla; 16 - Opruga; 17 — Trn. 1081. — Granata sa eksplozivom i traserom je identicna sa granatom opisanom u tadki 1071. 1082. — Bojeva cahura je ista kao u prethodnog metka izuzev sto je za laboraeiju koriscen domaci barut NCD-22. (3) 40 mm metak sa trenutno-zapaljivo-obelezavajucom granatom HEI-T, SD, (a) 1083. — Metak sa TZO granatom HEI-T je identican sa metkom TO, HE-T (tacka 1071), izuzev sto mu eksplozivno punjenje sadrzi kao doda- tak izvesnu zapaljivu smesu u cilju povecanja efekta zapaljivosti granate. 121
(4) 40 mm metak sa trenutno-zapaljivo-obelezavajucom granatom, (n), remontovan 1084. — Pri remontu metaka sa TZO granatom, (n), kompletiranje je izvrfieno nasim upaljacem UM-8 koji je prilagoden za ovu granatu te je dobio sledeci model: UT, M8P1, SP. Posto izmedu upaljaca M8P1 i M8P2 ne postoji nikakva bitna razlika, to pri proucavanju ovog metka treba imati u vidu objasnjenje iz tacke 1051. Ostali elementi ovog metka slidni su prethodno opisanom metku (tadka 1083). (5) 40 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom AP-T, M81A1, (a) 1085. — Metak 40 mm sa pancirno-obelezavajucim zrnom (si. 221) namenjen je za gadanje oklopljenih ciljeva. Sastoji se iz sledecih ele- menata: — zrna sa balistickom kapom i traserom; — Cahure sa barutnim punjenjem, i — topovske kapsle. 1086. — Zmo je ovalnog (tupog) vrha i cilindricnog zadnjeg dela. Ko- suljica zrna je od tvrdog celika radi uspesnog probijanja oklopa. Nema upaljada niti. eksplozivnog punjenja. Na prednjem kraju ima navuCenu . balisticku kapu. U supljini na zadnjem preseku zrna utisnuta je obeleza- vajuca smesa koja pri sagorevanju daje plamen crvene boje. Bojeva Cahura je ista kao kod metka sa TO granatom Mk2. 1087. — Pored metka sa zrnom AP-T. M81A1 (a), postoje i meci istih performansi kao ovaj, ali proizvedenih u Italiji i Francuskoj. Na Cahu- rama ovih metaka navedene su sledece oznake: AP-T-USN (ITALY), od- nosno AP-T-USN (FRANCE). (6) 40 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom PO, (n), remontovan 1088. — Metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom (si. 222) namenjen je za gadanje oklopljenih ciljeva. Sastoji se od sledecih elemenata: zrna sa traserom, cahure, barutnog punjenja i topovske kapsle. Zmo je Celicno sa siljatim vrhom. Sa zadnje strane kosuljica zrna je izdubljena i ostavljena prazna radi smanjenja ukupne teftne zrna. Traser je uvijen u dance kosuljice. Cahura je mesingana, sa grlicem u vrhu i vencem na dancetu. Na sredini danceta postoji otvor za utiskivanje topovske kapsle. Barutno punjenje je od NC baruta domace proizvodnje. Oznaka ba- ruta je sledeca: NCD-22. Barut je u Cahuru slobodno nasut. Tezina barut- nog punjenja iznosi 284 gr. U vrh barutnog punjenja stavljena je legura za debakarisanje cevi oruda. Topovska kapsla je takode domace proizvodnje, modela TK. Ml. Opis ove kapsle dat je u tadki 1129. 122
Si. 221 —- 40 nun metak sa pancfr- no-obelezavajudim zrnom AP-T, M81A1, (a): 1 — Balis tidka кара; 2 — KoSuljica zrna. 3 — Traser; 4 — Le- gura za debakarisanje; 5 — Cahura; 6 — To- povska kapsla; 7 — Barutno punjenje. i i SI. 222 — 40 mm metak sa pancir- no-obelezavajucim zrnom PO, (n), re- montovan: 1 — KoSuIjica zma; 2 — Traser; 3 — Le- gura za debakarisanje; 4 — Cahura; 5 — To- povska kapsla; 6 — Barutno punjenje. 123
(7) 40 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom PO, (m), remontovan 1089. — Metak sa pancirno-obelezavajucim zr- nom (si. 223) je namenjen za gadanje oklopljenih tehnickih sredstava. Sastoji se od sledecih elemena- ta: zrna sa balistickom kapom i traserom, cahure, barutnog punjenja i- topovske kapsle. Zrno je sa tupim vrhom i cilindricnim ostalim delom. Kosuljica zrna je od tvrdog celika radi efikas- nijeg probijanja prepreke. Zbog poboljsanja aero- dinamike zrna, na kosuljicu je navucena balisticka кара, koja praktidno pokriva citavu kosuljicu do vo- deceg prstena. Kao i kod prethodnog zma i ovde je kosuljica iznutra izdubljena i ostavljena prazna. Sa zadnje strane uvijen je traser. Cahura je originalna, koja je pri remontu rekali- brirana i zasticena od korozije. Inace, cahura ima grlid, venae na dancetu kao i leziSte sa riavojima za topovsku kapslu. Cahura je izradena od celika. Barutno punjenje je prethodno smesteno u plat- nenu kesu pa u cahuru. U vrh baruta stavljena je leguira za debakarisanje. Barut je nitrocelulozni, oz- nake NCD-22. Tezina barutnog punjenja je 284 gr. SI. 223 — 40 mm metak sa pancir- no-obelezavajucim zrnom PO, (m), re- montovan: 1 —• Balisticka кара; 2 — KoSuljica zma; 3 — Traser; 4 — Le- fura za debakarisanje; — Barutno punjenje; 6 — Kesa za barut; 7 — Cahura; $ — To- povska kapsla. SI. 224 — Topovska kapsla za 40 mm metak sa PO zrnom, (m), remontovan: 1 — Pokrivka; 2.— Barutno punjenje; 3 — Pripala; 4 — Nakovanj; 5 — Konusni cep; 6 — Utvrdivad inicijal- ne kapsle; 7 — Inicijalna kapsla; 8 — Telo kapsle. •124
Topovska kapsla (si. 224) je posebno izradena za ovu municiju. Na dance kapsle postoje sledece ozna- ke: 40 mm D-60B, 124, 1/55. : Kapsla se sastoji od mesinganog tela (8) koje spolja ima navoje za uvijanje u cahuru kao i tri udu- bljenja na dancetu u koje ulaze zubi kljufia topovske kapsle. U sredini unutrasnje Supljine je leziste u koje je smestena inicijalna kapsla (7), utvrdivac ini- cijalne kapsle (6) i nakovanj (4). Ostali prostor ispu- njava pripala (3) i barutno punjenje (2) od crnog baruta. Hermetizacija kapsle izvrsena je olovnom fo- lijom (1) i lakovanjem prednje poyrsine kapsle. Funkcionisanje kapsle je sledede: usled udara igle iz zatvaraca oruda, dolazi do 'mjecenja inicija- lne smese kapsle izmedu danceta kapsle i nakovnja, usled cega se ova pali i kroz otvor na nakovnju pri- paljuje barutno punjenje kapsle posto se pretKodno konusni cep podigne u vis. (8) 40 mm skolski metak M68 1090. — U pogledu konstrukcije, ovaj metak (si. 225) je vrlo slidan Skolskom metku za 37 mm pav top M-39, tacka 1061. Razlika je, osim u dimenzijama i tefcini, i u tome sto je kod ovog metka kao poboljSa- nje uneta u konstrukciju jedna cev od polietilena (0 20/14 X 310 mm), izmedu tela metka i nosaca. Tezina metka je 1735 gr a duzina 447,1 mm. SI. 225 — 40 mm Skolski metak M68: 1 — Upaliad; 2 — Osovinica — utvrdivad; 3 — Nosad; 4 — Cev; 5 — Telo metka; 6 — Glavdina; 7 — Zavrtanj; 8 — Dance; 9 — Kapsla. 125
(9) Tehnicki podaci za municiju 40 mm za pav top Ml i D-60, (a) 1091. — Neophodni tehnicki podaci о municiji 40 mm vide se iz sle- deceg pregleda: Pregled 56 Naziv elementa Materijal | Teiina (gr) • Dubina I (mm) Metak sa trenutno-obeleiavajudom granatom HE-T, SD, Mk2 i HEI-T, SD, (a); TO, M58 (a) i TZO (n), remontovan UpaljaC (PD, Mk27) i • Aluminijum. 1 ( mesing ! 99,7 62,2 PD, M64A1 । Aluminijum, ; mesing 95,0 73,5 UT, M8P1 i P2 Aluminijum, mesing । 92,5 66,0 KoSuljica sa traserom Celik 710 147 eksplozivno punjenje i TNT 80 — Cahura Mesing 881 311 Celik 741 311 Barutno punjenje NC, FNH, Ml | 326 — Topovska kapsla Mk22, Modi Mesing j 62,2 73,6 M38B2 Celik 41,0 72,1 Kompletan metak sa upaljaCem PD, Mk27 „ - к 2154 447,1 Metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom AP-T, M81A1 (a ) Zrno sa traserom Celik ! 889 ! 157,2 Bojeva Cahura i 1270 1 311,0 Kompletan metak I — • 2160 447,1 1 Metak sa pancirno-obeleiavajuCim zrnom PO, (n), remontovan Zrno sa traserom Celik i 950 । j 165 Cahura Mesing 860 311 Barutno punjenje NCD-22 | 284 j — Topovska kapsla TK, Ml Mesing 56,2 94,2 Kompletan metak i 1 2100 433 Metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom PO, (m), remontovan Zrno sa traserom i balistidkom ka- pom Celik 950 200 Cahura Celik 770 311 Barutno punjenje NCD-22 284 — Topovska kapsla Mesing 67,5 18,7 Kompletan metak , i 1 2000 458 128
(10) Balisticki podaci za 40 mm municiju za pav top Ml i D-60, (a) 1092. — Balistidki podaci za municiju 40 mm vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 57 Naziv municije Vo (m/fcek) 1 Pmax (kg/cm5) I I 1 1 Domet (m) | Probojnost i (daljina ! 914 m, ugao 90°) 40 mm HE-T, metak sa TO granatom Mk2 (a) 1 i 875 1— ' 4755 40 mm AP-T, metak sa PO zrnom | M81A1 (a) | 1 | 875 1 1 8774 | 45,7 mm (11) Pakovanje metaka 40 mm za pav top Ml (a) 1093. — Municija 40 mm za pav top Ml i D-60 moze biti upakovana po sledecem: — jedan metak smeSten je u kartonsku futrolu 0 68 mm, duzine 460 mm; bruto tezina futrole je 2,5 kg. Ovako upakovani meci smeSteni su po 6 komada u drveni sanduk dimenzija: 550 X 180 X 280 mm. Bruto te- zina sanduka je 23,4 kg. — cetiri metka smesteno je u celicni okvir za punjenje oruda; cetiri okvira s mecima (16 komada), upakovano je u metalni sanduk dimen- zija: 560 X 300 X 300 mm. Bruto tezina sanduka je 48 kg. — jedan metak smesten je u kartonsku futrolu 0 68 mm, dufcine 460 mm; bruto tezina futrole je 2,5 kg. Ovako upakovani meci upakovani su po 16 komada u drveni sanduk dimenzija: 500 X 340 X 280 mm. Bruto tezina sanduka je 46 kg. — jedan metak smesten je u kartonsku futrolu 0 68 mm, duzine 460 mm; bruto tezina futrole je 2,5 kg; ovako upakovani meci smefiteni su po 24 komada u drveni sanduk dimenzija: 570 X 470 X 340 mm. Bruto te- zina sanduka je 73 kg. 1094. — Skolski meci M68 upakovani su po 8 komada u drveni san- duk. Meci su poredani u dva reda po Cetiri, a prethodno su smesteni u kartonske futrole. Dimenzije sanduka su sledece: 520 X 335 X 205 mm. (12) Obelezavanje metaka 40 mm za pav top Ml i D-60 (a) 1095. — Meci 40 mm obelezeni su po sledeCem: A — OZNAKE NA UPALJACU Na telo upaljaca su zigovima navedeni podaci о modelu upaljaCa (FUZE PD, M64A1, ili Mk27 MODI), seriji upaljaCa (Lot PA — 3 — — 147 — 4), kao i godina izrade upaljaCa (43). 127
В — OZNAKE NA GRANATI. (ZRNU) Na kosuljici granate (zrna), za mornaricku municiju nema nikakvih oznaka, izuzev pojasa bele boje koji upucuje da granata (zrno) ima traser i samolikvidator* Za ostalu municiju, postoje sledeci podaci: kalibar vrsta i model metka (40G, SHELL HE-T, Mk2, odnosno SHOT AP-T, M81A1 za pancirno zrno), oznaka о traseru (WITH TRASER М3). Kod pojedinih metaka ovde je jos navedena i laboracna serija municije (AMM LOT- WC-74-18). Kod momaricke remontovane municije, na cilindricnom delu gra- nate (zrna) dati su sledeci podaci (po uzoru na metak sa trenutno-obele- zavajucom granatom): — vrsta eksplozivnog punjenja (T); — ’kalibar i model oruda (40 mm D60); — skraceni naziv granate i model (TO, M58); — laboracna serija municije (SC5902-4-R); — pojas zelene boje sirok 10 mm, kao znak da granata (zrno) ima traser. C — OZNAKE NA CAHURI METKA Kod municije za mornaricka oruda na cahuri je navedena labor adna serija municije (UB-50-BPD-55) i vrsta granate kojom je metak komple- tiran. Osim ovog, negde je dat i naziv zemlje gde je municija proizvedena (USN Italy). Kod remontovane municije obelezavanje je po jugoslovenskom siste- mu i sadrzi podatke koji su ved dati na granati (zrnu) kao i dopunske oz- nake о vrsti baruta, seriji i kolicini ugradenog baruta (NCD-22, MBL5903, 290 gr). Na ostaloj municiji 40 mm nema podataka na plastu cahure. Izuzetak od ovog odnosi se na vrednost pocetne brzine (Vo) —MV2700, Na dance dahure su zigovima utisnuti podaci о kalibru metka, modelu cahure i seriji cahure (40 mm; Mk2 (M25); BPD — Lot — 23 — 5 — 55). D — OZNAKE NA TOPOVSKOJ KAPSLI Na dance topovske kapsle utisnuti su podaci о modelu kapsle (M38B2, Mk22 Modi, ili TK, Ml kod remontovane municije), zatim serija kapsli (BPD Lot 33) i mesec i godina proizvodnje (7 — 55), odnosno SRB5908, za kapsle domace proizvodnje. E — OZNAKE NA AMBALAZl ZA PAKOVANJE MUNICIJE Na kartonskim futrolama i sanducima (drvenim i metalnim) nave- deni su uglavnom isti podaci koji su dati na elementima metka, s tim sto je jos dodat skladiSni broj municije, kolicina upakovanih metaka i bruto tefcina pakovanja. Osim ovog, kod municije sa TO granatom svuda je po- sebno istaknuto da meci imaju samolikvidator (SD — Self — Destrojing). 128
1096. — Obelezavanje Skolskih meta- ka M68 izvrSeno je 2igovima i to samo na dancetu metka. Podaci se odnose na kali- bar, preduzece . i godinu izrade metka (40 mm — MBL — 68). Sanduci za pakovanje municije obo- jeni su sivomaslinasto a oznake su date crnom bojom. Podaci su naneti na poklo- pcu i prednjoj strani sanduka. Sadrzaj oz- naka je sledeci: Skolski metak 40 mm L-60 MBL-1968 8) 57 mm MUNICIJA ZA PAV TOP S-68, (s) 1097. — Za 57 mm pav top, postoje sledece vrste metaka: - — 57 mm metak sa trenutno-obele- zavajucom granatom TOG, M66; — 57 mm metak sa trenutno-obeleza- vajucom granatom OR-281U, (s); — 57 mm metak sa pancirno-obeleza- vajucim zrnom BR-281U, (s); — 57 mm skolski metak M67, i — 57 mm opitni metak. (1) 57 mm;metaksa trenutnorobelezava- jucom granatom TOG, M66 1098. — Metak sa trenutno-obeleia- vajucom granatom M66, namenjen je za unistavanje ciljeva u vazduhu. Medutim, u samoodbrani se moze upotrebiti za uni- stavarije zive sile i neoklopljenih i slabije oklopljenih tehnickih sredstava. Metak (si. 226) se sastoji od sledeCih elemenata: — upaljada; — kosuljice sa traserom; — eksplozivnog punjenja; — Cahure; — barutnog punjenja sa pripalom, i — topovske kapsle. SI. 226 — 57 mm metak sa trenutno-obeleiava- jucom granatom TOG, M66: 1 — Upaljad; 2 — Kosuljica granate; 3 — Eksplozivno pu- njenje; 4 — Traser; 5 — Kartonski elementi; 6 — Legura za debakarisanje; 7 — Flegmatizator; 8 — Cahura; 9 — Barutno punjenje; 10 — Pripala; 11 — Topovska kapsla.
ШШ& I SI. 227 — Upaljac UT,M66 SP za 57 mm TO granatu M66: 1 — ZaStitna кара; 2 — Membrana; 3 — Udama opruga; 4 — Udama igla; 5 — Telo upaTjada;'6 — Nosad inicijalne i detonatorske kapsle; 7 — Nosad mehanizma upaljada; 8 — 0-- sovinica; 9 — Nosad mehanidkog cen- trifugalnog osigurada; 10 — Cep me- hanidkog centrifugalnog osigurada;* 11 — Opruga; 12 — Prenosno eks- ploziyno punjenje; 13 — Pripala; 14 — Pokrivka; 15 — Ko&uljica detonatora; 16 — Zaptivni prsten; 17 — Navrtka; 18 — Detonatorsko punjenje; 19 — Nosad pirotehnidkog centrifugalnog osigurada; 20 — Barutni valjdid; 21 — Cep; 22 — Kartonski irinetak; 23 — Samolikvidator; 24 — Detonatorska kapsla sa inicijalnom kapslom; 25 — Zavrtanj; 26 — Inercioni teg; 27 — Inicijalna kapsla; 28 — Opruga; 29 — Trn; 30 — Osigurad nosada inicijalne i detonatorske kapsle. 130
1099. — Upaljac UT, M66SP (si. 227)) je udarni upaljad trenutnog dejstva sa samolikvidatorom. Spada u grupu poluosiguranih upaljaca. Pri gadanju, kapica se ne skida sa upaljaca. Upaljadi nisu uvijeni na granate, vec se posebno cuvaju do upotrebe. Upaljac se sastoji od sledecih sklopova: — tela sa zastitnom kapicom, — mehanizma za opaljenje i osiguranje; — samolikvidatora sa uredajem za njegovo pripaljivanje, i — detonatora sa prenosnim eksplozivnim punjenjem. Telo upaljaca (5) je celicno, a od korozije je zasticeno fosfatiranjem i lakovanjem. Na telu sa spoljne strane postoje navoji za navijanje upa- ljada u granatu. Telo je po citavoj duzini kroz sredinu suplje. Na pred- njem delu je ugraden udarni mehanizam sa membranom (2) koja ostvaruje hermetizaciju upaljaca s prednje strane. Radi zastite od mehanickih oste- cenja vrha upaljaca, na telu je uvijena zastitna kapica (1). Sa zadnje strane, na telu upaljaca je ugraden detonator (18). U sredini tela upa- ljaca nalaze se odgovarajuci podsklopovi koji obezbeduju funkciju upa- ljaca. Mehanizam za opaljenje upaljaca cine pored vec pomenutog udarada sa udamom iglom (4) i oprugom (3) — udarni mehanizam — i inicijalna i detonatorska kapsla (24) sa usporacem. Iniciranje ovog sklopa vrsi se pri susretu granate s preprekom, nakon sto je izvr§eno armiranje upaljaca. Usporenje po kojem je ovaj upaljac karakteristican, stvara. se upravo u ovom sklopu i to na taj nacin sto plamen od inicijalne kapsle na svom putu do detonatorske kapsle treba da prode kroz nekoliko strogo dimenzionisa- nih otvora za sta je, naravno, potrebno da protekne izvesno vreme. Mehanizam za osiguranje upaljaca sacinjavaju; nosac inicijalne i de- tonatorske kapsle (6), pirotehnicki (21) i mehanicki osigurac (10). Osigu- ranje kod ovog upaljaca postignuto je na taj nacin sto je nosac inicijalne i detonatorske kapsle postavljen izvan ose — udarna igla (4) — prenosno eksplozivno punjenje (12), tako da u sludaju dejstva bilo koje od ovih dveju kapsli, inicijacija se nece preneti dalje na prenosno punjenje i deto- nator. Medutim, i pored ovog osiguranja, upaljad se ne smatra potpuno osiguranim iz razloga sto u slucaju dejstva inicijalne kapsle (27), pripa- lide se samolikvidator (23), koji nakon 12—18 sekundi aktivira prenosno punjenje i detonator. Osim toga sto je nosac inicijalne i detonatorske kapsle postavljen u neutralnoj osi, on je u tom polozaju udvrscen pomocu dva centrifugalna osiguraca — pirotehnidkog i mehanickog — tako da ne postoji mogucnost da se za vreme rukovanja, transporta i si. nosad postavi u armirani polozaj. Da bi se spredilo vracanje nosaca (6) iz armi- ranog u neutralni polozaj i to dovelo do »laganja« upaljada (na putanji ili pri udaru u cilj), utvrdivanje nosaca (u armiranom polozaju) vr§i osi- gurac (30) na taj nacin sto on usled centrifugalne sile izade iz nosaca i ude u telo nosaca mehanizma upaljaca i tako obezbeduje krutu vezu iz- medu ova dva elementa. Samolikvidator se nalazi na nosacu smestenom izmedu nosaca meha- nizma upaljaca i detonatora. To je u stvari barutni usporac koji gori naj- vise 18 sekundi. Pripaljivanje ovog tempimog kruzica vrsi naroditi ure- 9* 131
daj koji se nalazi u telu nosaca mehanizma upaljaca i u neposrednoj je vezi sa usporacem samolikvidatora (23) preko jednog kanala. Taj uredaj se sastoji od trna (29), opruge (28), inicijalne kapsle (27), inercionog tega (26) i zavrtnja (25). Detonator se sastoji od celicne kosuljice (15) laborisane pentritom. Na prednjem kraju, eksplozivno punjenje je blago konusno i pokriveno bakamim poklopcem (14). Iniciranje detonatora vrsi prenosno eksplo- zivno punjenje (takode od pentrita), koje na delu ka barutnom usporacu ima pripalu od crnog baruta (13). Prenosno eksplozivno punjenje je sme- steno na nosacu samolikvidatora. Armiranje i dejstvo upaljaSa vrsi se pod uticajem sile inercije i cen- trifugalne sile. Kad granata pode iz svog lezista, pod dejstvom sile iner- cije zaostaje inercioni teg (26) i potiskuje inicijalnu kapslu (27) nadole. Inicijalna kapsla se posle savladivanja opruge (28) nabada na trn (29), te na taj na£in dolazi do njenog opaljenja. Plamen od ove inicijalne kapsle pali barutni valjcic pirotehnickog osiguraca (20) i samolikvidator (23) isto- vremeno. Kad granata. napusti cev oruda, pod dejstvom centrifugalne sile sklanja se ustranu mehaniSki centrifugalni osigurac (10), potiskujuci pri tom svoju oprugu (11). Kada osigurac od crnog baruta sagori, na njegovo mesto dolazi cep pirotehnickog osiguraca (21). Nakon sto je osloboden od pomenuta dva osiguraca, nosac inicijalne i detonatorske kapsle, se usled centrifugalne sile okrene oko osovinica (8) i postavi tako da inicijalna kapsla bude naspram udarne igle, a detonatorska kapsla prema prenosnom eksplozivnom punjenju. U ovom (armiranom) polozaju nosac se fiksira pomocu osiguraca (30). . Kad granata udari u prepreku, udarac potiskuje udamu iglu nazad i ona ubodom dovodi do dejstva inicijalnu kapslu. Plamen od inicijalne kapsle se ne prenosi neposredno na detonatorsku kapslu ('24) vec prolazi kroz narocite otvore i na kraju kroz otvor odredenog precnika na pokrivci detonatorske kapsle i ovu dovpdi do dejstva. Plamen od detonatorske kapsle, preko prenosnog eksplozivnog punjenja (12) i detonatora (18), iza- ziva detonaciju eksplozivnog punjenja u granati. Da bi plamen od inici- jalne kapsle odnosno gasovi proSli ovaj zaobilazni put i da bi kroz pome- nute otvore prosla odredena kolicina gasova, tj. da bi se u komori ispred detonatorske kapsle stvorio potreban pritisak i temperature za iniciranje detonatorske kapsle, potrebno je da protekne izvesno vreme, usled cega ovaj upaljac i ima kratko usporeno dejstvo. Ako granata na svojoj pu- tanji ne udari u prepreku, njeno dejstvo izaziva samolikvidator (23) i to posle 12—18 sekundi od momenta opaljenja metka. Kad samolikvidator dogori do kraja, on zapali pripalu (13) i ona dovodi do dejstva prenosno eksplozivno punjenje, a ovo preko detonatora dovodi do detonacije eks- plozivno punjenje u granati. 1100. — Osim upaljaSa UT, M66SP, jedan deo municije sa granatom TOG, M66 kompletiran je sovjetskim upaljacem MGZ-57. Posto izmedu ova dva upaljaca ne postoji nikakva razlika (nas upaljac je kopija sovjet- skog), to opis dat za upaljac UT, M66SP odnosi se u celini i na upaljac MGZ-57. 1101. — Kosuljica je od celika, izradena iz jednog komada. Na njoj su dva centrirajuca i jedan vodeci prsten. Donji centrirajuci prsten je na 132
delu pozadi vodeceg prstena, te se ne vidi kada je metak u sklopljenom stanju. Vodeci prsten je od legure bakra i nikla. Na njemu su dva kruina ispupcenja, koja obezbeduju dobro zaptivanje barutnih gasova u cevi oruda. UnutraSnjost kosuljice je podeljena na dva dela: prednji — u koji je smesteno eksplozivno punjenje, i zadnji — u koji je navijen traser. Deo pozadi vodedeg prstena je cilindricno-konusan, sa dva kanala za bolje pertlovanje cahure. Prednji deo kosuljice se zavrsava ustima na коjima postoje navoji za uvijanje upaljaca. Obelezavajuda smesa je laborisana u celicnu cahuricu koja se utiskuje u nosac. Nosac trasera je navojima spojen sa kosuljicom zrna. Trasema smesa se presuje u cetiri sloja sa pripalom u vrhu. Otvorena strana tra- sera je zasticena celuloidnom pokrivkom. Traser gori 10 sekundi. 1102. — Eksplozivno punjenje je od flegmatizovanog heksogena sa dodatkom aluminijuma u prahu, radi povecanja efekta zapaljivosti. Eks- plozivno punjenje se sastoji od tri valjcica, medusobno slepljenih, i smes- tenih u kartonski cilindar. Gornji eksplozivni kolacic ima udubljenje u koje ulazi detonator upaljaca. Tezina eksploziva u kosuljici je 153 gr. 1103. — Cahura je izradena od mesinga, izvlacenjem iz jednog ko- mada. Blago je konusna sa grlicem u vrhu. Na dancetu, po periferiji, po- stoji venae za zub izvlakaca cahure. Na sredini danceta izraden je otvor sa navojima za uvijanje topovske kapsle. Ovaj spoj se hermetizuje odgo- varajucom pastom u cilju zastite barutnog punjenja od ostecerlja. Za§tita. od korozije cahure, izvrsena je pasiviziranjem. 1104. — Barutno punjenje je od nitroceluloznog baruta NC-36. koje je slobodno nasuto u cahuri. Na dnu barutnog punjenja povrh topovske kapsle, zalepljena je kesica sa 7 gr cmog baruta, kao pripala. U vrh ba- ruta stavljen je debakarizator, tezine 15 gr. Fiksiranje baruta u cahuri izvrseno je kartonskim poklopcem i kartonskim cilindrom. Na bocnim i unutrasnjim stranama cahure prilepljen je flegmatizator. SI. 228 — Topovska kapsla TK,M66: 1 — Pokrivka; 2 — Barutno punjenje; 3 — Prsten; 4 — Pripala; 5 — Ko- nusni cep; 6 — Telo kapsle; 7 — Ut- vrdivad inicijalne kapsle; 8 — Nosad; 9 — Cande kapsle; 10 — Inicijalno punjenje; 11 — Prsten. 1105. — Topovska kapsla TK, M66 (si. 228) je namenjena za komple- tiranje metaka sa trenutno-obelezavajucom granatom M66. Sastoji se od celicnog tela (6) koje je spreda i pozadi izdubljeno. Napred je smesteno barutno punjenje (2), a pozadi udarni mehanizam — nosad inicijalne kapsle (8) sa kapslom (10) i njenim utvrdivacem (7). Kroz sredinu tela kapsle 133
Upaljac sacinjavaju sledeci glavni delovi: — telo; — mehanizam za opaljenje i osiguranje; — usporac sa inercionom plocicom; — detonator, i — traser. Telo upaljaca je celicno sa prosirenim srednjim delom (ramenima), radi oslanjanja na dance zrna pri uvijanju. Prednji deo tela ima udub- ljenje za smestaj odgovarajucih sklopova upaljaca, a na zadnji deo je navijen traser. Mehanizam za opaljenje (inicijalna kapsla sa nosacem i trn) ima za- datak da u odredenom trenutku stvori pocetni impuls za dejstvo upaljaca. Mehanizam za osiguranje upaljaca od prevremenog delovanja (armirajuci prsten i opruga) obezbeduje pravovremeno delovanje inicijalne kapsle. Usporac sa inercionom plocicom, u zavisnosti od otpora prepreke pri udaru zrna u cilj, automatski regulise duzinu usporenja upaljaSa. Izraden je od smese na bazi crnog baruta. Detonator se sastoji od detonatorske kapsle i detonatorskog eksplo- zivnog punjenja. U odredenom trenutku prihvata inicijaciju od inicijalne kapsle (preko usporada) i aktivira eksplozivno punjenje u zrnu. Traser se sastoji od obelezavajuce smese, cahurice i nosaca pomocu kojeg je traser uvijen u telo upaljaca. Obelezavajuca smesa se pali od plamena barutnog punjenja prilikom opaljenja metka. Za vreme leta zrna, traser ostavlja crveni svetleci trag, koji omogucava pracenje leta zrna i osmatranje mesta udara u prepreku. Traser gori 2 sekunde. Armiranje upaljaca vrsi se pod dejstvom sile inercije. Kad zrno kre- ne iz lezista, usled sile inercije zaostaje armirajuci prsten (15) i navladi se na nosac inicijalne kapsle (16). Na taj nacin je stvorena mogucnost da inicijalna kapsla (7) moze doci u vezu sa tmom (14). Da inicijalna kapsla sa nosacem za vreme leta zrna na putanji ne bi naletela na trn, pod dej- stvom sile inercije, spredava je osiguravajuca opruga (6). Kada zrno udari u prepreku, nosac inicijalne kapsle, usled sile iner- cije, polazi napred, kapsla se nabada na tm i dolazi do njenog dejstva. Plamen od kapsle se prenosi na usporac (4), koji gori izvesno vreme, a zatim aktivira detonatorsku kapslu (3), koja dovodi do detonacije eksplo- zivno punjenje u zrnu. Duzina vremena usporenja se postize na sledeci nacin: pri udaru zrna u prepreku, dolazi do dejstva inicijalne kapsle; pla- men od inicijalne kapsle prolazi kroz ekscentricni otvor i pali usporaS; istovremeno se usled sile inercije, ploSica (13) prisloni uz usporad i na njega vrsi pritisak. Dok zmo vrsi proboj prepreke, inerciona ploSica ras- 136
polaie silom koja je ve6a od pritiska barutnih gaso- va usporaca, te je na taj na6in omoguceno njegovo normalno sagorevanje. Za ovo vreme gasovi uspora- ca prolaze kroz ekscentri- cni otvor u zadnji deo u- paljaca. Kad zrno probije prepreku, ili se zaustavi u njoj. nestaje usporenja (kocenja) zrna i samim tim i inercije, a barutni gasovi usporaca vrate i- nercionu plo&cu nazad, koja zatim zatvori otvor na nosacu tma. U tom trenutku dolazi do naglog sagorevanja usporaca (zb- og povedanog pritiska po- sto gasovi ne mogu da o- ticu u zadnji deo upalja- ca) i paljenja detonator- ske kapsle (3), koja preko detonatora dovodi do dej- stva eksplozivno punjenje u zrnu. 1111. — Bojeva cahu- ra je ista kao kod metka sa trenutno-obelezavaj u- com granatom OR-281U. (4) 57 mm skolski metak M67 1112. — U pogledu konstrukcije, ovaj metak (si. 231) je isti kao 30 mm skolski metak M68. Razli- ka je samo u dimenzija- ma i tezini. Tezina skolskog met- ka je 5800 gr a duzina 534 mm. SI. 231 — 57 mm skolski metak M67: l — Upaljac; 2 — Ososinica utvrdivad; 3 — Nosad; 4 — Telo metka; 5 — Telo danccta; 6 — Zavrtanj; 7 — Dance metka; 8 — Topovska kapsla.
(5) 57 mm opitni metak 1113. — Objasnjenje za opitni metak navedeno kod 25 mm pav topa M40, odnosi se i na ovaj opitni metak. Za top 57 mm S-68 ne postoji hid- rozrno. (6) Tehnicki podaci za municiju 57 mm za pav top S-68 1114. — Tehnicki podaci za municiju 57 mm, vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 58 Naziv element a Materijal I Tezina (gr) Duzina (mm) Metak sa trenutno-obelezavajucom granatom M66 i trenutno-obeleSavajudom granatom OR-281U (s) Upaljad UT, M66SP Celik, mesing 320 83 MGZ-57 Celik, mesing 320 83 MG-57 Celik, mesing 320 83 Kosuljica Celik 2370 257 Eksplozivno punjenje Flegmatizovani heksogen 153 — Cahura Mesing 2300 350 Barutno punjenje NC barut 1200 — Topovska kapsla Mesing 70 25 Kompletan metak ' ~ 6600 500 Metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-218U (s) Upaljad (MD-10) Celik 200 70 Kosuljica Specijalni delik 2600 240 Eksplozivno punjenje Flegmatizovani heksogen 13 — Cahura Mesing 2300 350 Barutno punjenje NC barut 1200 — Topovska kapsla : Mesing 70 25 Kompletan metak 1 — 6600 535 138
(7) Balisticki podaci za municiju 57 mm za pav top S-68 (s) 1115. — Balisticki podaci za municiju 57 mm, vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 59 Naziv metka j Vo (m/sek) Pmax (kg/cm2) i Domet u (m) | Horizonta- | i I Vertika- lan Metak sa trenutno-obelezava- 1 1 1 ju<5om granatom M66iOR-281U 1000 3100 12000 1 I i 8800 Metak sa pancirno-obelezava- jucim zrnom BR-281U (s) 1000 3100 “ 1 — (8) Pakovanje municije 57 mm za pav top S68 (s) 1116. — Municija 57 mm za dvocevni automatski protivavionski top S-68, upakovana je u drvene sanduke koji se mogu prevoziti samo u polj- skom transports Sanduci su obojeni sivo (za sovjetsku municiju) i sivo- maslinasto (za municiju domace proizvodnje). Obelezavanje sovjetskih sanduka izvrSeno je crnom a nasih zutom bojom. Pakovanje municije izvrseno je prema sledecem: — pet metaka upakovano je u drveni sanduk dimenzija: 694 X 605 X X 204 mm. Bruto tezina sanduka je 49 kg. Prazan sanduk tezak je 17,5 kg. Upaljaci MGZ-57, za sovjetsku trenutnu municiju, upakovani su po sledecem: — dvadeset upaljada smesteno je u metalnu kutiju; — cetiri metalne kutije (80 upaljaca) smesteno je u drveni sanduk dimenzija: 530 X 500 X 180 mm. Jedna kutija s upaljadima teska je 8 kg. Bruto tezina sanduka je 41 kg. Prazan sanduk je tezak 9 kg. 1117. — Pakovanje upaljada UT, M66SP za trenutnu municiju do- mace proizvodnje izvrseno je po jedan komad u aluminijumsku kutiju, 42 mm, a duzine 95 mm. Utvrdivanje upaljaca u kutiji postignuto je pomocu ulozaka od stiropora. Spoj kutije i poklopca hermetizovan je lep- Ijivom trakom. 1118. — Pakovanje skolskih metaka izvrseno je u sanduke od bojeve municije, tako da podaci о ambalazi dati za bojevu, odnose se i na skolsku municiju. (9) Obelezavanje municije i ambalaze za municiju 57 mm za pav top S-68 (s) 1119. — Obelezavanje municije 57 mm izvrseno je po dva razlidita sistema: jugoslovenskom i sovjetskom. Obelezavanje municije i ambalaze po jugoslovenskom sistemu, izvrseno je po sledecem: 139
A — OZNAKE NA UPALJACU Na telo upaljaca su zigovima utisnuti podaci о vrsti i modelu upa- ljaca (UT, M66SP) i laboracnoj seriji (SC6601). Slova SP iza modela ozna- cavaju da upaljac ima pirotehnicki samolikvidator. В — OZNAKE NA KOSULJICI GRANATE Na prednjem ozivalnom delu navedeni su podaci о eksplozivnom pu- njenju — HA120, sto znaci da je heksogenu dodato 20% aluminijuma u prahu. Na cilindricnom delu kosuljice navedeni su podaci о kalibru, vrsti i modelu oruda (57 mm PAV S-68), vrsti i modelu granate (TREN. OBEL. M66) i laboracnoj seriji i rati municije (SC6601-1). Neposredno iznad vodeceg prstena, zelenom bojom je dat pojas sirine 5 mm, kao znak da je municija snabdevena traserom. C — OZNAKE NA CAHURI METKA Na plastu cahure, crnom bojom, ispisani su podaci о kalibru, vrsti 1 modelu oruda (57 mm PAV, S-68), indeks i model granate (TO, M66), ko- licina baruta u Sahuri (u gramima), vrsta i serija baruta (1126 gr NC-36, MBL 6501), podaci о pripali (СВ, BK6601) i laboracna serija i rata metka (SC6601-1). D — OZNAKE NA TOPOVSKOJ KAPSLI Na dance kapsle su zigovima utisnuti podaci о modelu kapsle (TK, M66), proizvodacu i seriji (SC6700). E — OZNAKE NA DRVENOM SANDUKU Na prednjoj strani sanduka dati su sledeci podaci: — UPALJAC UT, M66 SP SC 6601 — — — — — — 57 mm PAV S-68 — — — — 5 КОМ — — — — — — METAK SA TREN. OBEL. GRAN. M66 — — — — — SC6601-1 — — — — — — BRUTO 49 kg — — — — vrsta, model i serija upaljaca; kalibar, vrsta i model oruda; kolicina metaka u sanduku; vrsta i model granate; oznaka proizvodaca, godina i serija izrade i rata metaka; bruto tezina sanduka Na poklopcu i levoj bocnoj strani sanduka navedeno je sledece: — 57 mm TO, M66 — — — kalibar, indeks i model granate; — SC6601-1 — — — — — laboracna serija municije. 140
Na desnoj bofinoj strani sanduka navedeni su samo podaci о barut- nom punjenju i to: — NC-36, MBL6501 — — — vrsta i serija baruta; — CB-BK6601 — — — — barut u pripali, oznaka proizvodaca baruta i laboradna serija. F — OZNAKE NA AMBALAZl UPALJACA Na plastu kutije sa upaljacima navedene su crnom bojom sledece oznake: 1 КОМ UPALJAC. UT, M66 SP SC 6701 1120. — Obelezavanje sovjetske municije izvrseno je po sledecem: A — OZNAKE NA UPALJACU Na telo upaljaca, zigovima su utisnuti podaci о modelu (MGZ-57), proizvodacu, partiji i godini izrade (50-25-64). В — OZNAKE NA KOSULJICI GRANATE Na prednjem ozivalnom delu, s jedne strane, navedena je oznaka eksplozivnog punjenja — A — IX — 2 (flegmatizovani heksogen sa do- datkom aluminijuma u prahu). Sa druge strane je navedena partija i go- dina laboracije municije i oznaka proizvodaca — zavoda (69-65-357). Na cilindricnom delu kosuljice granate naveden je indeks granate (OR-281U). Na suprotnoj strani ovih podataka dat je kalibar i model oru- da (57 S-60). C — OZNAKE NA CAHURI METKA Na plast cahure je crnom bojom navedeno sledece: — UOR — 281U — — — — indeks metka — vrsta metka (sje- dinjeni), vrsta zrna i nomenklatumi broj oruda za koje je municija na- menjena; — 57 S-60 — — — — — kalibar i model oruda; — 11/7, 163S— — — — — vrsta baruta, serija i godina izrade i oznaka zavoda — proizvodaca; — 23 — 63 — 357 — — — — partija i godina laboracije i oznaka baze (zavoda) koja je izvrsila labora- ciju; — F — — — — — — — oznaka sa flegmatizator. 141
D — OZNAKE NA TOPOVSKOJ KAPSLI Na dance topovske kapsle, zigovima su utisnuti sledeci podaci: mo- del kapsle (KV-5-U), partija, i godina izrade (15—66) i oznaka za vrstu materijala od koje je izradena kapsla (L). E — OZNAKE NA DRVENOM SANDUKU ZA PAKOVANJE MUNICIJE Na prednjoj strani sanduka je naveden sledeci natpis: 57 mm S — 60 5 ST OSK TRAS 69 — 65 — 357 BRUTO 49 kg. Ako je municija sa upaljadima (naprimer pancirna) onda su na san- duku pored gomjih, dati i sledeci podaci: MD-10 260 — 7 — 66 Na sanducima za pakovanje upaljaca, navedeno je sledece: MGZ — 57 50 — 25 — 64 80 ST. BRUTO: 41 kg. 1121. — Oznacavanje skolskih metaka izvrseno je Zigovima na dan- cetu cahure. Podaci se odnose na kalibar municije, proizvodaca metaka i godinu izrade (57/2 mm — MBL-66). Na sanducima sa upakovanim skolskim mecima nalepljena je etiketa sa najnuznijim podacima о municiji. 9) 57 MM MUNICIJA ZA PT TOP Ml-4, (A) I 6 »PDR« (E) 1122. — Za 57 mm pt top, postoje sledece vrste metaka: — 57 mm metak sa trenutno-obelezavajucom granatom HE-T, T18E1, (a); — 57 mm metak sa trenutno-obelezavajucom granatom TO (HE-T). (e), remontovan; — 57 mm metak sa trenutno-obelezavajucom granatom HE-T, (e), neremontovan; — 57 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom PO (AP-T), (e), remontovan; 142
SI. 232 — 57 mm metak sa trenutno-obelezavajucom granatom HE-T, T18E1, (a): 1 — Upaljad; 2 — KoSuljica granate; 3 — Eksplozivno punjenje; 4 — Traser; 5 — Cahura; 6 — Topovska kapsla; 7 — Barutno punjenje. SI. 233 — Upaljac PD,M85 za 57 mm TO granatu HE-T, T18E1, (a): 1 — Membrana; 2 — UdaraC; 3 — Vrh upaljaca; 4 — Udarna igla; 5 — Glava upaljada; 6 — Satna opruga; 7 — Segment — osiguraC udarne igle; 8 — Nosa€ inicijalno-detonatorske kapsle; 9 — Inicijalno-detonatorska kapsla; 10 — Zavrtanj — poklopac centrifugalnog osiguraCa upaljaca; 11 — Cep centrifugalnog osigu- rada sa prenosnim eksplozivnim punjenjem; 12 — Opruga; 13 — Detonatorsko punjenje; 14 — Telo upaljada; 15 — Poklopac deto- natora; 16 — Prenosno eksplozivno punjenje.
Uredaj za: opaljenje sastoji se od udaraca ’(2), udarne igle (4) koju drze dva polu'kruzna osigurada (7) sa satnom oprugom i nosada detona- torske kapsle (8) sa detonatorskom kapslom (9). Osiguranje uredaja za opaljenje vrse osiguraci (7) koji udamoj igli ne dozvoljavaju aksijalno pokretanje. U ovom polozaju osigurace drzi opruga (6), koja je rasecena i moze da se rasteze. Vrh upaljada je zatvoren membranom da bi se upa- ljac zastitio od prodiranja vlage i dejstva vazduha pri letu. Uredaj za osiguranje od prevremene eksplozije sastoji se od mesinga- nog centrifugalnog osigurada (11) sa prenosnim eksplozivnim punjenjem koga u nearmiranom polozaju drzi opruga (12). Pomocu ovog osigurada, vatreni lanac upaljaca je prekinut izmedu detonatorske kapsle i detona- tora, tako da je upaljac potpuno osiguran kako pri rukovanju tako i pri opaljenju metka. Armiranje i dejstvo upaljaca. Armiranje upaljaca vrsi se pod utica- jem centrifugalne sile i stoga se pri opaljenju metka i prolaza granate kroz cev oruda ne desava nikakvo pokretanje delova. Po izlasku granate iz cevi i prestanku inercije, a kada se postigne dovoljna obrtna brzina granate, centrifugalna sila pomera centrifugalni osigurad (11) ustranu, tako da se prenosno eksplozivno punjenje postavi na pravac: detonator- ska kapsla-detonator, dime se uspostavi vatreni lanac. Istovremeno, pod dejstvom centrifugalne sile, osiguraci udarne igle (7) razmaknu se ustra- nu, savladujuci otpor opruge (6). Pri letu granate kroz vazduh, udama igla sa udaracem lebdi u slobodnom prolazu prema detonatorskoj kapsli. U ovom polozaju, upaljad je potpuno armiran. Pri udaru u prepreku, otpor prepreke probija membranu, potisne udarac i igla opaljuje inicijalno-detonatorsku kapslu. Inicijacija se zatim preko prenosnog eksplozivnog punjenja prenosi na detonator, koji izaziva dejstvo eksplozivnog punjenja u granati. Pre gadanja nije potrebna ni- kakva priprema upaljada, ali treba obratiti paznju na ispravnost mem- brane. Upaljadi sa probuSenom membranom ne smeju se koristiti za ga- danje. 1126. — Granata HE-T, T18E1, (a), moze biti kompletirana i upalja- dem PD, M86. Upaljad PD, M86 (si. 234) je udarni, trenutnog dejstva. Sastoji se od glavice (2) koja je izradena od aluminijuma, udarne igle (3) koja je sme- stena u otvor glavice i osigurana od kretanja ka nosadu inicijalno-deto- natorske kapsle (5), zicanim osiguradem (4). U prazan prostor izmedu glavice i tela upaljaca smesten je nosac inicijalno-detonatorske kapsle sa kapslom (5). Ispod nosaca nalazi se prenosno eksplozivno punjenje od tetrila. U telo upaljaca sa donje strane ugraden je detonator. Telo upa- ljada spolja ima navoje za uvijanje na kosuljicu granate. io 145
Nosac inicijalno-detonatorske kapsle je u obliku lopte a postavljen je tako da jc detonatorska kapsla pod uglom u odnosu na udarnu iglu i pre- nosno eksplozivno punjenje. Na ovaj nacin je vatreni lanac izmedu ini- cijalno-detonatorske kapsle i prenosnog eksplozivnog punjenja prekinut tako, da ako bi na bilo koji nacin doslo do paljenja inicijalno-detonatorske SI. 234 — Upaljac PD, M86 za 57 mm TO granatu HE-T, T18E1, (a): 1 — Obloga upaljada; 2 — Glavica; 3 — Udarna igla; 4 — Osigu- ravajuda opruga; 5 — Nosad inicijalno-detonatorske kapsle; 6 — Inicijalno-detonatorska kapsla; 7 — Prenosno eksplozivno punje- nje; 3 — Telo upaljada; 9 — Detonatorsko punjenje; 10 —- Po- klopac detonatora. SI. 235 — Topov- ska kapsla TK,M1: 1 — Plamenik; 2 — Kartanska cevdica; 3 — Barutno punjenje; 4 — Telo kapsle; 5 — Ini- cijalna kapsla; 6 — Prsten — vodica uda- rada; 7 — Udarad. 146
kapsle pre armiranja upaljaCa, nece do6i do prenosa plamena na detona- tor. Prema tome, upaljac je potpuno osiguran za rukovanje u svim pri- likama, kao i pri opaljenju metka i prolazu granate kroz cev oruda. No- sac inicijalno-detonatorske kapsle u nearmiranom polozaju drzi zicani osigurac koji ujedno osigurava i udamu iglu. Telo upaljaca i glavica drze se spojeni pomocu tanke obloge (1), koja je izradena od aluminijuma i koja ujedno zatvara supljinu na vrhu gla- vice, umesto uobicajne membrane. Armiranje i dejstvo upaljaca. Armiranje upaljada vrsi se iskljuCivo usred centrifugalne sile, te stoga pri prolazu granate kroz cev i sve dok traje sila inercije, i upaljacu se ne desava nista znacajno. Po izlasku gra- nate iz cevi i prestanka inercije, usled opadanja brzine granate, udarna igla se (posto je slobodna) povuce malo napred i oslobodi zidani osigurac koji se pod uticajem centrifugalne sile skloni ustranu. Na ovaj nacin no- sac inicijalno-detonatorske kapsle je Slobodan i pod uticajem iste sile po- stavi se tako da kapsla dode u liniju sa iglom i prenosnim eksplozivnim punjenjem. Zicani osigurac sada biva potisnut ustranu telom nosaca ini- cijalno-detonatorske kapsle, tako da ne postoji mogucnost da se isti (pod bilo kakvim okolnostima) ponovo postavi svojim vrhom pod udarnu iglu i time dovede do »laganja« upaljaca. Pri udaru granate u prepreku, prednji kraj obloge se lomi, ili se lomi prednji deo glavice pri demu udarna igla ubodom pali inicijalno-detona- torsku kapslu, koja preko prenosnog eksplozivnog punjenja i detonatora izaziva dejstvo eksplozivnog punjenja u granati. 1127. — Kosuljica granate je celicna sa relativno debelim zidovima i masivnim dnom u koje je upresovan traser. Napred je otvorena i ima na- voje za uvijanje upaljaca. Na spoljnjem delu, kosuljica ima dva centri- rajuca i jedan vodeci prsten. Vodeci prsten je od bakra. Deo pozadi vo- deceg prstena je cilindrican sa kruznim kanalom za pertlovanje Cahure. Eksplozivno punjenje je od 200 gr TNT-a. Traser se pripaljuje od barutnog punjenja pri opaljenju metka i gori oko 6,5 sekundi, sto odgo- vara daljini od oko 3600 metara. 1128. — Cahura je mesingana sa obodom za izbacivanje iz cevi po opaljenju i grlicem za pertlovanje s’ koSuljicom granate. Na dancetu po- stoji otvor za utiskivanje topovske kapsle. Barutno punjenje je od nitro- celuloznog baruta M6, slobodno nasutog u cahuru. Tezina baruta je oko 1100 grama. 1129. — Topovska kapsla TK, Ml B1A2 (si. 235) je izradena od me- singa i utisnuta u dance cahure. Ima sledece glavne delove: telo (4), ini- cijalnu kapslu (5), udarac (7), plamenik (1) i barutno punjenje (3). Pla- to* 147
menik ima otvore za prolaz plamena ka barut- nom punjenju u cahuri. Sa spoljne strane, pla- menik je premazan selakom, radi hermetiza- cije barutnog punjenja. Barutno punjenje je od crnog baruta. Barut je prethodno smesten u kartonsku cevcicu (2) a zatim u plamenik. Dej- stvo ove kapsle je sledece: usled udarca udarne igle na udarac, dolazi do dejstva inicijalne sme- se u kapsli. Plamen od kapsle prolazi kroz otvor na telu kapsle i pali barutno punjenje u pla- meniku, a ovo, prolazeci kroz otvore na plame- niku, pripaljuje barutno punjenje u cahuri. (2) 57 mm metak sa trenutno-obelezavajucom granatom TO (HE-T), (e), remontovan 1130. — Metak sa trenutno-obelezavaju- com granatom TO (HE-T), (si. 236), namenjen je za unistavanje neprijateljske zive sile i lakih tehnickih sredstava. .Sastoji se od sledecih ele- menata: — upaljaca; — kosuljice granate sa eksplozivnim pu- njenjem i traserom; — cahure sa barutnim punjenjem, i — topovske kapsle. 1131. — Upaljac № 244 (si. 237) je udarni upaljad, trenutnog dejstva. Osiguran je od pre- vremenog delovanja na taj nacin sto mu je pre- nosno eksplozivno punjenje, u montaznom po- lozaju izvan ose inicijalnog lanca. Pre gadanja se obavezno skida transportni osigurac (1). SI. 236 — 57 mm metak sa trenutno-obelezavajucom granatom TO (HE-T), (e), remontovan: 1 _ Upaljad; 2 — KoSuljica granate; 3 — Eksplozivno punjenje; 4 — Vodeci prsten; 5 — Traser; 6 — Kartonska cev; 7 — Kartonski poklopac; 8 — Legura za debakarisanje cevi oruda; 9 -- Cahura; 10 — Topovska kapsla; 11 — Barutno punjenje; 12 — Prsten. 148
SI 237 — Upaljac № 244 za 57 mm TO (HE-T) granatu, (e): 1 — Transportni osigurad; 2 — Glavica; 3 — Nosac uda- rnc igle sa iglom; 4 — Utvr- divad iniciialne kapsle; 5 — Inicijalna kapsla; 6 —• Nosad inicijalne kapsle; 7 — Telo upaljada; 8 —* Pojadnik pla- mena; 9 — Detonatorska kap- sla; 10 —- Nosad detonator- ske kapsle; 11 — Opruga; 12 — Segment; 13 — Prenosno punjenje; 14 — Nosad deto- natora; 15 — Detonatorsko punjenje; 16 — Poklopac de- tonatora; 17 — Prenosno eks- plozivno punjenje u segment u. 149
Upaljac sacinjavaju sledeci glavni delovi: — telo; — udarni mehanizam, i — mehanizam za potpuno osiguranje sa detonatorom. Armiranje upaljaca vrsi se pod uticajem centrifugalne sile i to kada granata dostigne odgovarajucu obrtnu brzinu. Za vreme prolaska granate kroz cev topa, usled translatorne sile inercije, trenje izmedu oslonih po- vrsina u upaljacu je vece od centrifugalne sile, te segment sa prenosnim eksplozivnim punjenjem (12) ostaje u mestu. Medutim, kada granata na- pusti cev, centrifugalna sila dobija svoju najvecu vrednost, te se usled ovoga segment (12) okrene za izvestan ugao oko svoje osovine za oko cet- vrt kruga i prenosno eksplozivno punjenje postavi u liniju sa detonator- skom kapslom (9), prenosnim eksplozivnim punjenjem (13) i detonato- rom (15), cime je zavrseno armiranje upaljaca. Kada granata udari u prepreku, udama igla (3) dovodi do dejstva inicijalnu kapslu (5). Plamen inicijalne kapsle pali pojacnik od crnog ba- ruta (8) koji aktivira detonatorsku kapslu (9). Ova, zatim, prenosi inici- jaciju preko prenosnih eksplozivnih punjenja i detonatora na eksplozivno punjenje u granati. 1132. — Kosuljica je celicna, sa masivnim dnom u koje se smesta tra- ser. Na prednjem kraju kosuljice, postoje navoji za uvijanje upaljaca. KoSuljica ima jedan centrirajuci i jedan vodeci prsten. Vodeci prsten je od bakra. Deo kosuljice pozadi vodeceg prstena je cilindrican, sa jednim kanalom za pertlovanje cahure. Eksplozivno punjenje je od livenog trotila. U vrhu, eksplozivno pu- njenje je zabuseno, radi smestaja detonatora upaljaca. Traser je smesten u odgovarajucu cahuricu i utisnut u dance kosu- ljice granate. 1133. — Cahura je mesingana, blago konusna sa grlicem u vrhu. Na dance cahure nacinjen je otvor za smestaj topovske kapsle. Barutno pu- njenje je od nitroceluloznog baruta NC-24. Barut je smesten u kesicu ci- lindricnog oblika, od svilenog platna. Barutno punjenje je u cahuri ucvrs- ceno pomocu kartonskih elemenata. Iznad barutnog punjenja nalazi se legura za debakarisanje cevi. 1134. — Topovska kapsla (TK, Ml) je utisnuta u dance cahure. Pret- hodno je nadinjen prsten (12) koji je uvijen u dance, pa je preko njega kapsla utisnuta, jer je originalna kapsla (pre remonta) bila sa navojima. Opis kapsle dat je kod metka sa trenutno-obelezavajucom granatom HE-T, T18E1. 150
(3) 57 mm metak sa trenutno-obelezavajucom granatom HE-T, (e), neremontovan 1135. — Ovaj metak je identican sa prethodnim, izuzev sto nije re- montovan, tako da barutno punjenje, topovska kapsla i ambalaza nisu zamenjeni ved su ostali originalni. (4) 57 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom PO (AP-T), (e), remontovan 1136. — Metak 57 mm sa pancirno-obelezavajucim zrnom PO (AP-T) (si. 238), namenjen je za unistavanje oklopnih ciljeva. Sastoji se iz slede- cih elemenata: — kosuljice zrna sa traserom; — cahure sa barutnim punjenjem, i — topovske kapsle. 1137. — Kosuljica je od visokokvalitetnog celika specijalno termicki obradena, tako da ima vrlo veliku otpornost. Na kosuljici sa spoljne stra- ne nalazi se jedan centrirajuci i jedan vodeci prsten. Vodeci prsten je od bakra. Zadnji deo kosuljice je cilindrican sa kruznim kanalom za pertlo- vanje cahure. Dance kosuliice je izdubljeno radi smeStaja trasera. Tra- ser je sa zadnje strane hermetizovan celuloidnom pokrivkom. Kosuljica ovog metka ne sadrzi eksplozivno punjenje. 1138. — Cahura je mesingana, blago konusna sa grlicem na prednjem kraju. U dance je nadinjen otvor za sme§taj topovske kapsle. Barutno punjenje je od nitroceluloznog baruta NCD-25, slobodno nasutog u cahuri. Fiksiranje baruta izvrseno je pomocu kartonskih ele- menata. Na izvesnoj koliSini metaka, u cahuri je stavljena kesica sa pla- menogasiteljem, koji je izraden od kalijum-sulfata. 1139. — Topovska kapsla je ista kao kod metka sa trenutno-obeleza- vajucom granatom TO (HE-T), (e), remontovan. (5) 57 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom AP-T, (e), neremontovan 1140. — Kao i metak sa HE-T (e), neremontovan, tako i ovaj je isti kao AP-T, remontovan, samo sto su barut, kapsle i ambalaza ostali ori- ginalm. 151
SI. 238 — 57 mm metak sa pancirno -obelezavajucim zrnom PO (AP-T), (e), remontovan: 1 — KoSuIjica zrna; 2 — Traser; 3 — Vo- dedi prsten; 4 — Kartonski elementi; 5 — Legura za debaka- risanje cevi oruda; 7 — Cahura; 7 — To- povska kapsla; 8 — Barutno punjenje; 9 — Prsten. SI. 239 — 57 mm metak sa pancir- no-obelezavajucim zrnom PO (APC- -T), (e), remonto- van: 1 — Balistidka кара; 2 — Kosuljica zma; 3 — Traser; 4 — Vo- dedi prsten; 5 — Kar- tonski elementi; 6 — Legura za debakarisa- nje cevi oruda; 7 — Cahura; 8 — Topovska kapsla; 9 — Barutno punjenje; 10 — Prsten 152
(6) 57 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom PO (APC-T), (e), remontovan 1141. — Metak 57 mm sa pancimo-obelezavajudim zrnom PO (APC-T) (sL 239), je identican prethodnom, izuzev sto zrno ima pancimu kapu, tako da za upoznavanje njime treba koristiti opis dat u tad. 1136. (7) 57 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom PO (APCBC-T), (e), remontovan 1142. — Metak 57 mm sa pancirno-obelezavajucim zrnom PO (APCBC-T) (si. 240), je isti kao prethodni metak, s tim sto je ovaj snabde- ven balistickom kapom. Kod izvesne kolicine metaka, u cahuri je stavlje- na kesica sa plamenogasiteljem, koji je izraden od kalijumsulfata. (8) 57 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom APC-T, (e), neremontovan 1143. — Ovaj metak je isti sa metkom opisanim u tacki 1136, s tim sto su kod ovog barut, kapsla i ambalaza ostali originalni — engleski. (9) 57 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom APCBC-T, (e), neremontovan 1144. — Opis dat za metak u tacki 1142 odnosi se i na ovaj metak sto su barutno punjenje, topovska kapsla i ambalaza originalni (engleski). (10) 57 mm skolski metak M63 1145. — Skolski metak (si. 241) je namenjen za obuku vojnika u pu- njenju i praznjenju oruda. Sastoji se od upaljaca, kosuljice, dahure i no- saca. Upaljac (PD, T86) je inertan, jer su iz njega prethodno izvadeni svi eksplozivni elementi. Kosuljica metka je prazna, a na cilindridnom delu su nacinjena detiri dijametralna otvora, radi lakseg razlikovanja ove mu- nicije od bojeve. Dance koSuljice je probuseno radi uvijanja nosaca. Ca- hura metka je prazna. Izradena je od mesinga. Na dancetu, umesto leziSta kapsle, postoji otvor sa navojima za uvijanje nosaca (5). Nosac (5) je na- menjen da poveze kosuljicu zrna sa cahurom i time doprinese mehanickoj otpornosti metka. To je u stvari celicna sipka sa navojima na prednjem i zadnjem kraju. Prednji deo nosaca uvija se u dance kosuljice i utvr- duje navrtkom (3). Zadnji kraj nosaca je navojima spojen sa cahurom. U dance nosaca oostoji udubljenje da u njega ude vrh igle topa za vreme probe opaljenja. Tezina i duzina metka su priblizni vrednostima za bojevi metak sa trenutno-obelezavajucom granatom. 153
SI. 240 — 57 mm metak sa pancir- no-obelezavajucim zrnom PO (APCBC-T), (e), remontovan: 1 — Balisticka кара; 2 — Pancima кара; 3 — Kosuljica zrna; 4 — Traser; 5 — Kar- tonski elementi; 6 — Cahura; 7 — Topovska kapsla; 8 — Barutno punjenje; 9 — Prsten. SL 241 — 57 mm skolski metak M-63: t — UpaljaC; 2 — Ku- Suljica; 3 — Navrtka; 4 — Cahura; 5 — No- sai. 154
(11) 57 mm opitni metak 1146. — Namena i konstrukcija opitnog metka je ista kao kod 25 mm pav topa M40, (s). Razlika je kod hidrozrna, a sastoji se u slededem: prednjeg preseka drvenog сера (si. 242) je 60 mm, a zadnjeg 61 mm. Duzina Сера je 60 mm, a tezina vode za nali- vanje u cev pre izvrSenja opitnog gadanja je 4,4 1. SI. 242 — Drveni cep za gadanje hidrozrnom iz 57 mm pt topa Ml (a) (12) Tehnicki podaci za municiju za pt top Ml-4 (a) i 6 »PDR« (e) 1147. — Tehnidki podaci za municiju 57 mm, vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 60 Naziv elementa Materijal i , i Tezina | (gr) 1 | Duzina | (mm) Metak sa trenutno-obelezavajucom granatom HE-T, T18E1, ( a) Upaljac (M85) Aluminium 190,5 । 94,5 Upaljad (M86) Aluminium 155,0 93,7 Kosuljica granate Celik 2600,0 , 202 Eksplozivno punjenje TNT 200 — Cahura (M23A2) Mesing 1663,5 442 Barutno punjenje NC, M6 ! 1020 i — Topovska kapsla (TK, M1B1A2) Mesing 56,2 1 94,2 Kompletan metak (sa upaljadem PD, M85) — 5813,5 686,0 Metak sa trenutno-obelezavajudom granatom HE-T, (e), remontovan Upaljad (№ 244) j Mesing 452,0 i 70,0 KoSuljica granate sa eksplozivnim punjenjem Celik, TNT 1948 1 ! 245,6 Cahura Mesing 1900 j 442 Barutno punjenje 1 NC-24 j 500 Topovska kapsla TK, Ml ' Mesing 56,5 ) 94,2 Kompletan metak i 4856,5 590 155
Naziv elementa Materijal Tezina (gr) Dubina (mm) Metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom AP-T, (e) remontovan Zrno sa traserom Celik j 2850 170 Cahura Mesing । 1900 442 Barutno punjenje NCD-25 1175 — Topovska kapsla (TK, Ml) | Mesing 56,5 94,2 Kompletan metak 1 1 5981,5 585,0 Metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom APC-T, (a), remontovan Zrno sa traserom Celik j 2880 190 Cahura Mesing 1900 442 Barutno punjenje NCD-25 1175 i — Topovska kapsla (TK, Ml) Mesing 56,5 1 94,2 Kompletan metak — 5910 | 605 Metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom APCBC-T, (e), remontovan Zrno sa traserom Celik 3300 240 Cahura Mesing 1900 442 Barutno punjenje NCD-25 1175 — Topovska kapsla (TK, Ml) Mesing 56,5 94,2 Kompletan metak i _ 1 6300 i 655 i (13) Balisticki podaci za municiju 57 mm za pt top Ml-4 (a) i 6 »PDR« (e) 1148. — Balisticki podaci za municiju 57 mm, vide se iz sledeceg pre- gleda: Pregled 61 Naziv metka i ! Vo (m/sek) Domet (m) METAK sa trenutno-obelezavaju- com granatom HE-T, T18E1 (a) 730 11555 METAK sa trenutno-obelezavaju- com granatom HE-T (e) 730 12400 METAK sa pancirno-obelezavaju- cim zrnom (e) 820 12400 156
(14) Pakovanje metaka 57 mm za pt top Ml-4 (a) i 6 »PDR« (e) 1149. — Meci 57 mm sa trenutno-obelezavajucom granatom HE-T, T18E1 upakovani su po sledecem: — jedan metak smesten je u kartonsku futrolu 0 100 mm, duiine 712 mm. Bruto tezina futrole je 7,35 kg; — dva metka u futrolama upakovano je u drveni sanduk dimenzija: 830 X 250 X 170 mm. Bruto tezina sanduka je 22 kg. Pored gornjeg nacina pakovanja, postoji i sledece: — jedan metak smesten je u kartonsku futrolu a cetiri futrole s me- cima u drveni sanduk. Dimenzije sanduka su sledece: 782 X 250 X 265 mm. Bruto tezina je 40 kg. 1150. — Remontovani meci 57 mm (sa trenutnom granatom i pan- cirnim zrnom), upakovani su po sledecem: — 6 metaka smesteno je neposredno u drveni sanduk dimenzija: 760 X 320 X 220 mm. Bruto tezina sanduka iznosi: — za metke sa trenutno-obelezavajucom granatom — — 36 kg. — za metke sa pancirno-obelezavajucim zrnom — — — 44 kg. / 1151. — Neremontovani meci 57 mm (sa trenutnom granatom i pan- cirnim zrnom) mogu biti upakovani po 4 i 6 komada u metalni sanduk. Dimenzije sanduka za pakovanje po 6 komada su sledece: 660 X 350 X X 240 mm. Bruto tezina je 50 kg. 1152. — Pakovanje skolskih metaka M63 izvrseno je po dva komada u drveni sanduk. Dimenzije sanduka su sledece: 770 X 260 X 150 mm. Bruto tezina sanduka je 16 kg. (15) Obelezavanje metaka 57 mm za pt top Ml-4 (a) i 6 »PDR« (e) 1153. — Meci 57 mm sa trenutno-obelezavajudom granatom HE-T, T18E1. obelezeni su po sledecem: A — OZNAKE NA UPALJACU Na telo upaljaca su zigovima utisnuti podaci о modelu upaljafia (FUZE PD, T83) seriji (Lot LOP-8-25) i godini izrade (4—45). В — OZNAKE NA KOSULJICI GRANATE Ispod centrirajucer* prstena zutom bojom su ispisani podaci о kalibru i vrsti oruda (57 G) i modelu granate (SHELL T18E1). Sa suprotne strane od prednjih podataka navedena je vrsta punjenja (TNT) i podatak da granata ima traser (WITH TRACER). 157
с — OZNAKE NA CAHURI Sve oznake na cahuri nanete su na dancetu Cahure. Jedne su zigovima utisnute i one se odnose na samu cahuru, a druge bojom a daju podatke о metku. Oznake zigovima su sledeceg sadrzaja: — 57 mm M23A2 (kalibar i model cahure); — Lot 272 (serija cahure); — FA. 1945 (proizvodac i godina izrade). Oznake bojom se odnose na sledece: — laboracna serija municije (AMM Lot SOP-151-11); — vrsta granate i model (SHELL, HE, T18E1). D — OZNAKE NA TOPOVSKOJ KAPSLI Na dancu topovske kapsle zigovima su dati sledeci nodaci: — model kapsle (M1B1A2); — serija kapsle (EOP-1-112); — godina izrade kapsle (1943). E — OZNAKE NA KARTONSKOJ FUTROLI Kompletni podaci о metku dati su na kartonskoj kutiji, a odnose se na sledece: — kalibar, vrstu i model oruda (57 mm GUN Ml i 6 PR. 7CWT); — koli&na metaka u futroli i model metaka (1 RD CTG, HE-T, T18E1); — vrsta i model upaljaca (W/F PD, T83); — laboracna serija municije (Lot SOP-1511-11); — skladisni broj metka (R1IIA). F — OZNAKE NA DRVENOM SANDUKU Podaci na drvenom sanduku su isti kao i na kartonskoj kutiji s tim sto je ovde dat podatak о broju metaka u sanduku (2 komada) i bruto te- zina sanduka (51 LBS). 1154. — Remontovani meci 57 mm sa trenutno-obelezavajucom gra- natom i pancirno-obelezavajucim zrnom, obelezeni su po sledecem: A — OZNAKE NA UPALJACU Na telo upaljaca bojom su naneti sledeci podaci: UT, № 244 — — — — — (vrsta i model upaljaca); RZK5602 — — — — — — (oznaka remontnog zavoda, godina i serija remonta). В — OZNAKE NA KOSULJICI GRANATE 57 mm PT, Ml i 6PR7CWT — kalibar, vrsta i model oruda; TREN. OBEL. (HE-T) — — — vrsta i model granate; 158
RZK5601-1, R — — — — — oznaka zavoda za remont municije, godina, serija i rata remonta, kao i oznaka da je municija remontovana. C — OZNAKE NA CAHURI 57 mm PT, Ml i 6PR7CWT — kalibar, vrsta i model oruda; TO (HE-T) — — — — — indeks granate; 500 gr — — — — — — (tezina barutnog punjenja); NC-24, MBL5605 — — — — (nomenklaturna oznaka baruta, oz- RZK5601-1, R . . . . (kao pod B-) naka preduzeca koje je barut izra- dilo, serija i godina izrade). D — OZNAKE NA TOPOVSKOJ KAPSLI Na dance kapsle su zigovima utisnuti podaci kapsle (TK-M1), predu- zecu koje je izradilo kapslu, godina i serija izrade (SRB5601). E — OZNAKE NA SANDUKU Osnovni podaci о municiji dati su na prednjoj strani sanduka. Sadr- zaj je slededi: a) Levo od bravice UPALJAC UT, № 244 RZK5602 b) Izmedu bravica 57 mm PT, Ml i 6PR7CWT 6 kom METAK SA TREN. OBEL. GRAN. (HE-T) RZK5601-1, R c) Desno od bravice Bruto 36 kg. d) Leva bocna strana sanduka i poklopac 57 mm TO (HE-T) RZK5601-1, R e) Desna bocna strana sanduka NC-24, MBL5605 1155. — Neremontovana municija sa TO granatom i PO zrnom ima originalne (engleske) oznake. 1156. — Skolska municija obelezena je po sledecem: sve originalne oznake nanete zigovima zadrzane su. Pored ovih podataka na telu upa- ljaca je utisnuta rec »inertan« a na dance cahure »SKOLSKI«. Raspozna- vanje ove municije od ostale, olaksano je time da je kosuljica skolske gra- nate probusena na cetiri mesta na cilindricnom delu i obojena plavo. 7. — ARTILJERIJSKA MUNICIJA SREDNJEG KALIBRA (75 — 127 MM) 1157. — U grupu oruda srednjeg kalibra, spadaju sledeci topovi (ha- ubice): 159
— 75 mm brdski top Ml-4, (a); — 76 mm top M1A1 na tenku M4A3 i SO, M18, (a); — 76 mm top M42 »ZIS«, (s); — 76 mm brdski top M48B1; — 85 mm obalski i tenkovski top, (s); — 88 mm pav top M18 i obalski top D-56, (n); — 90 mm pav top, top na tenku M47 i SO, M36, (a); — 94 mm pav top М3 A, (e); — 100 mm top na tenku i SO, (s); — 100 mm pt top T-12, (s); — 105 mm haubica M18/43, (n); — 105 mm haubica M2A1, M18/61 i M56; — 122 mm haubica M38, (s); — 122 mm top M31/37, (s). — 127 mm obalski top D-45 (n) 1) 75 mm MUNICIJA ZA BRDSKI TOP Ml-4, (a) 1158. — Za 75 mm brdski top Ml-4, postoje sledece vrste metaka: — 75 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom HE, M48, (a), i — 75 mm metak sa trenutnom granatom HE, M48, (a). (1) 75 mm metak sa trenutno-fugasnom gra- natom HE, M48, (a) 1159. — Metak 75 mm sa trenutno-fugas- nom granatom HE, M48 namenjen je za gada- nje zivih ciljeva na otvorenom prostoru i u lakim zaklonima (prema dejstvu upaljada). Metak (si. 243) je polusjedinjen i sastoji se od: — upaljaca; — koSuljice sa eksplozivnim punjenjem; — dahure; — barutnog punjenja, i — topovske kapsle. SI. 243 — 75 mm metak sa trenutno-fugasno granatom HE, M48, (a): 1 — Upaljad; 2 — KoSuljica granate; 3 — Eksplozivno punjenje; 4 — Cahura; 5 — Delimidna barutna punjenja; 6 — Osnovno barutno punjenje; 7 — Topovska kapsla. 160
1160. >— Upaljac za trenutno-fugasnu granatu HE, M48 moie biti mo- dela PD, M48, M48A1, M48A2 ili PD, M51A4. Svi ovi upaljaci u osnovi su isti kao upaljac PD, M51A5, te za njihovo proudavanje treba koristiti opis dat u tadki 792—796 ove knjige. 1161. — Kosuljica granate je od celika. Ima jedan centrirajuci i je- dan vodeci prsten. Deo pozadi vodeceg prstena je blago konusan i zavr- §ava se masivnim dancetom. Na dance koSuljice zavarena je plocica. Uloga ove nlocice objasnjena je kod opisa TF granate M309A1 za 75 mm TZO, M20 (a). Prednji ozivalni deo zavrsava se ustima na koja postoje navoji za uvijanje upaljaca. Eksplozivno punjenje je od livenog TNT. 1162. — Cahura (M5A1) je cilindricnog oblika sa dugadkim grlidem na prednjem kraju. Dance je masivno sa obodom po obimu. Na sredini danceta nadinjen je otvor za utiskivanje topovske kapsle. Cahura je izra- dena od mesinga. 1163. — Barutno punjenje se sastoji od cetiri delimicna punjenja koja su smestena u kesice od platna. Kesice su razlidite tezine i oznadene su sa arapskim brojevima od 1—4. Punjenje broj 1 je osnovno, a ostala su delimidna. Osnovno barutno punjenie je navuceno na plamenik kapsle i utvrdeno na dno cahure. Delimicno barutno punjenje br. 2 je vezano za osnovno punjenje dugackim kanapom. Ostala delimicna punjenja su po rednim brojevima vezana za punjenje br. 2 i mogu se lako vaditi. S obzi- rom da su barutna punjenja kod ove municije nejednake tezine, to se ista ne mogu medusobno zamenjivati. 1164. — Topovska kapsla (M1B1A1), je opisana kod 57 mm municije za pt top Ml-4 (a), tadka 1129. (2) 75 mm metak sa trenutnom granatom HE,M48, (a)1) 1165. — Po konstrukciji, ovaj metak je identican sa prethodnim. Razlikuje se jedino po tome sto je kompletiran upaljacem TSQ, M54. Ga- danje ovom municijom se, made, kako je vec napred objaSnjeno vrSi samo na udamo dejstvo. 1166. — Upaljac TSQ, M54 (si. 244) je duplodejstvujudi pirotehnicki tempimi upaljac. Ako se upotrebi sa detonatorom (M20A1), spada u grupu potpuno osiguranih upaljada i tada je namenjen za tempirne gra- nate vecih kalibara. Medutim, bez detonatora, prvenstveno se koristi za kompletiranje dimnih i osvetljavajucih zrna, tj. za ona zma kod kojih se sadrzaj izbacuje kroz dno kosuljice. ’) Prvobitno je ova municija nosila naziv »75 mm metak sa tempimom grana- tom HE, M48 (a)«, Sto je sasvim u redu s obzirom, da je kompletirana duplodejstvu- judim pirotehnidkim upaljadem TSQ, M54. Medutim, kako je u meduvremenu otkri- veno da tempirni mehanizam upaljada ne funkcioniSe uvek ispravno — usled deli- midno propalih tempirnih kolutova — (municija ratne izrade) to je naknadno odlu- deno da se gadanje ovom municijom ubudude vr5i samo na udamo dejstvo, jer je udami mehanizam potpuno ispravan. U ovom smislu je izvrSeno odgovarajude pre- imenovanje municije. ii 161
Priprema upaljaca za udarno dejstvo sastoji se samo u uklanjanju transportnog osiguraca (D) i proven da li se vertikalna crta na donjem (pokretnom) tempirnom kolutu (P) poklapa sa odgovarajucom crtom na telu upaljaca, a pored koje stoji slovo »S« (SAFE), sto znadi osigurano. (U ovom polozaju se inace upaljac isporucuje i cuva do upotrebe). Ako ovo nije slucaj, pomenute dve crte treba dovesti u sklad. Priprema upaljaca za tempirno dejstvo sastoji se u uklanjanju trans- portnog osiguraca i tempiranja upaljaca. Tempiranje se sastoji u okre- tanju donj eg (pokretnog) tempirnog koluta sve dotle dok se ne zauzme komandovano vreme — poravnavanje odgovarajucih crta na kolutu i telu upaljaca. Na donjem tempirnom kolutu su izgravirani podaci i to svaka peta crta obelezena je od 1—25. Svaki podeok vredi 0,2 sekunde. Najduze vreme na koje se upaljac moze tempirati je 25 sekundi. 1167. —. Upaljac TSQ, M54 sacinjavaju sledeci glavni elementi: — telo; — glavica sa udarnom spravom; — tempirni mehanizam, i — centrifugalni osigurac. Telo upaljaca (P) je izradeno od celika sa navojima na prednjem i zadnjem delu. Na prednji deo navija se glavica (A) a na zadnji detonator ili se pomocu njih upaljac uvija u zrno — granatu. Glavica se nastavlja na telo upaljaca i daje mu odgovarajuci aerodi- namicki oblik. U samom vrhu smestena je udarna sprava koja se sastoji od udarne igle (B) sa udaracem, cahure za osiguranje udarne igle (C) i inicijalne kapsle (E). Udama sprava je odozgo pokrivena tankom membra- nom od aluminijuma. Tempirni mehanizam se sastoji od dva tempirna koluta, od kojih je donji (P) pokretan a gornji (K) nepokretan. Tempirni kolutovi su izra- deni od mesinga i sa donje strane imaju kanal za smestaj sporogorece pi- rotehnicke smese (N). Gornji tempirni kolut ima jedan otvor sa strane (M), kroz koji izlaze gasovi pri gorenju tempirne sme§e. Osim tempirnih kolutova, tempirni mehanizam ima inicijalnu kapslu (I), iglu (H), i iner- cioni udarac (F), koji je smesten u poseban cilindar i osiguran civijom (G) i transportnim osiguracem (D). Centrifugalni osigurac (S) je smesten u telo upaljaca sa strane, ispod tempirnih kolutova, a sluzi da soreci paljenje pojadnika od crnog baruta smestenog u dno upaljaca (T), ako bi iz bilo kojeg razloga doslo do dej- stva inicijalne kapsle (E) za vreme rukovanja municijom, a narodito pri prolazu zrna (granate) kroz cev oruda za vreme opaljenja metka. Sastoji se od klipa, opruge i каре. Armiranje i dejstvo upaljaca — rad tempirnog mehanizma. Pri po- lazu granate u cevi oruda, usled inercije zaostaje inercioni udarac (F), prekida civije za osiguranje (G) i nalece na iglu (H) koja pali inicijalnu kapslu (I). Plamen inicijalne kapsle pali tempirnu smesu u gomjem tem- pirnom kolutu (koji gori s leva na desno — prema slici) i kada dogori do 162
SI. 244 — Upaljac TSO,M54 za 75 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom НЕДУ148, (a): A — Glavica; В — Udarna igla: C — Cahura; D — Transportni osigurad; E — Inicijalna kapsla; F — Inercioni udarad; G — Civija; H — Igla; I — Inicijalna kapsla; J — Centralni kanal; К — Gornji tempirni kolut; M — Otvor za izlaz gasova; N — Tempirna smesa; О — Kanal za vezu medu kolutovima; P — Donji tempirni kolut: Q — Otvor; R — Telo upaljaca: T — Pojacnik plamena: S — Centrifugalni osigurac.
mesta (О) gde se nalazi otvor ka donjem kolutu, plamen se prenosi na tempirnu smesu u donjem kolutu koji sada sagoreva u suprotnom smefu u odnosu na gornji kolut. Kada se gorenje tempime sme§e u donjem tern- pimom kolutu priblizi do otvora (Q). plamen se kroz kanal na telu upa- ljaca prenosi na pojacnik plamena (T) koji se pali i izaziva dejstvo gra- nate, preko detonatora upaljaca (M20A1). Upaljac moze delovati udarno ako se tempirni mehanizam ne tempira ili isti »slaze« (naprimer usled neispravnosti tempime smese). Kada je upaljac podeSen na udarno dejstvo, deo donjeg temoirnog koluta u kome nema tempime smese, pokriva otvor (Q) na telu upaljada i sprecava pre- nos plamena na pojacnik plamena (T), tako da upaljac ne moze da dej- stvuje kao tempirni, vec kao udami. Inace, udarno dejstvo se odvija po sledecem: centrifugalni osigurad (S) se po izlasku granate iz cevi oruda, usled centrifugalne sile sklanja ustranu i oslobada kanal (J). Pri udaru granate u prepreku. otpor prepreke potiskuje udarac sa udarnom iglom (B), koji gnjeci osiguravajucu cahuricu (C) i ubodom pali inicijalnu kapslu (E). Plamen od inicijalne kapsle prolazi kroz kanal (J) na telu upaljaca i pali pojacnik plamena, koji izaziva dejstvo granate. Posto upaljac TSQ, M54 nema u svom sklopu detonator, to je u cilju iniciranja eksplozivnog punjenja od upaljaca, u granatu prethodno uvi- jen detonator M20A1. Ovaj detonator se inade proizvodi kao poseban ele- menat. Detonator M20A1 je uglavnom isti kao detonator M21A4, koji je opisan kod municije 75 mm za ВО, M20 (a). (3) Tehnidki podaci za municiju 75 mm za brdski top Ml—4 (a) 1168. — Tehnicki podaci za municiju 75 mm za brdski too Ml—4 (a), vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 62 Naziv elements Materijal Tezina (gr) Duzina (mm) Metak sa trenutnom i trenntno-fngasnom granatom HE, M48 Upaljac (PD, M51A4) Celik, alumini- jum, mesing 975 151 Upaljac (TSQ, M54) Celik, mesing 975 151 Kosuljica Celik 6600 382 Eksplozivno punjenje । TNT 750 — Cahura Mesing 1125 271,5 Barutno punjenje NC, Ml 430 ( I Topovska kapsla Mesing 56,5 94,2 Kompletan metak ; — < 8300 596,7 ! 1 ii* 163
(4) Balisticki podaci za municiju 75 mm za brdski top Ml—£, (a) 1169. — Balisticki podaci za municiju 75 mm, vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 63 Naziv municije Vo (m/s) Pmax (kg/cm*) Domet (m) I 75 mm METAK sa trenutnom i trenutno- -fugasnom granatom HE, M48 (a) 1 381,2 8800 (5) Pakovanje municije 75 mm za brdski top Ml—4, (a) 1170. — Municija 75 mm moze biti upakovana na dva nacina i to: — jedan kompletan metak u kartonsku futrolu (0 100 mm, duzine 610 mm i bruto tezine 11.750 gr) i tri futrole u drveni ram; umesto drve- nog rama, futrole mogu biti upakovane u dva nosaca u koje ulaze krajevi futrola i koji se uSvrscuju pomodu celiCne sipke; — jedan kompletan metak u metalnoj futroli sa hermetickim zatva- ranjem. Duzina futrole je 740 mm, a 0 125 mm. Bruto tezina futrole je 15,4 kg. (6) Obelezavanje municije 75 mm za brdski top Ml—4, (a) 1171. — Obelezavanje metaka izvrseno je po sledecem: A — OZNAKE NA UPALJACU Na telo upaljaca su zigovima utisnuti podaci о modelu upaljaca (FUZE PD M48A2 ili FUZE TIME AND SUPERQUICK M54), serija (Lot 30 — 23141 — 17) i vreme usporenja za udarne upaljace (0,15 sek). в — OZNAKE NA KOSULJICI GRANATE S jedne strane cilindridnog dela kosuljice je zutom bojom kalibar i vrsta oruda (75 H), vrsta eksplozivnog punjenja (TNT) i model granate (SHELLM48). C — OZNAKE NA DANCE CAHURE Po periferiji danceta je crnom bojom navedena laboracna serija mu- nicije (AMM LOT LOP-15-25) i model granate (SHELLM 48). Podaci na- neti zigovima na dance Cahure odnose se na cahuru (75 mm M5A1, TYPE I). 164
D — OZNAKE NA TOPOVSKOJ KAPSLI Sve oznake na kapsli su utisnute zigovima, a odnose se na model kapsle (M1B1A1), seriju (PA-10-22204-51) i godinu proizvodnje kapsle (1942). E — OZNAKE NA KESICAMA BARUTNIH PUNJENJA Na kesicama sa barutnim punjenjem, crnom bojom je naveden redm broj punjenja i kalibar i model oruda. Naprimer: 2.75 mm H. Ml. Pored ovog, na svakoj kesici je data i serija baruta — PDR Lot 12. F — OZNAKE NA AMBALAZl MUNICIJE Na metalnoj futroli sa jednim metkom naveden je podatak о koli- cini, vrsti i modelu upakovanih metaka (1 RD. SHELL S/FIX, HE, M48), upaljacu (W FUZE PD, M48A2, 15SEC D), kalibru i vrsti oruda i tezin- skom znaku (75 mm HOW -|—|-)- Pored ovih podataka, na futroli je na- veden jos i skladiSni broj (R1 MSN), laboracna serija municije (Lot LOP — 15 — 25) kao i podaci о bruto tezini pakovanja i zapremini futrole u kubnim stopama. 2) 76 mm MUNICIJA ZA TOP M1A1 NA TENKU M4A3 I SO, M18, (a) 1172. — Za 76 mm top M1A1, postoji sledeca vrsta metaka: — 76 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom HE, M42A1, (a); — 76 mm metak sa tempimom granatom HE, M42A1, (a); — 76 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom APC-T, M62A1, (a); — 76 mm metak sa potkalibarno-obelezavajucim zrnom HVAP-T, M93A1, (a); — 76 mm metak sa dimnim zrnom WP, M312, (a); — 76 mm skolski metak M63, sa trenutno-fugasnom granatom; — 76 mm skolski metak M63, sa pancirno-obelezavajucim zrnom APC-T, M62A1; — 76 mm skolski metak M63, sa potkalibarno-obelezavajucim zrnom HVAP-T, M93A1; — 76 mm Skolski metak M63, sa dimnim zrnom WP, М312; — 76 mm skolski metak sa trenutno-fugasnom granatom; — 76 mm opitni metak; — Bojeva cahura za praznjenje topa M1A1 na tenku M4A3 i SO, M18, (a). 165
(1) 76 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom HE, M42A1 1173. — Metak sa trenutno-fugasnom granatom (si. 245) namenjen je za gadanje zivih ciljeva i rusenje lakih prepreka. Sastoji se od slede- cih elemenata: — upaljaca; — kosuljice granate sa eksplozivnim punjenjem; — cahure sa barutnim punjenjem; i — topovske kapsle. 1174. — Upaljac. Kompletiranje granata HE, M42A1 izvrseno je naj- cesce upaljacem PD, M51A5, (UTU, M51A5) ciji je opis dat u tac 792— —796. Medutim, kod municije starijih godina izrade, mogu se sresti upa- ljaci modela PD, M48A2 i PD, M51A4 koji se sustinski ne razlikuju od prethodnog upaljaca. 1175. — Kosuljica granate je celicna. Na prednjem kraju je otvorena radi smestaja upaljaca. Ima jedan centrirajuci i jedan vodeci prsten. Vo- deci prsten je od bakra. Prednji deo kosuljice (ispred centrirajuceg prs- tena) je ozivalnog oblika, dok je ostali cilindrican. Na dance kosuljice privarena je celidna plocica, ciji je zadatak da spredi prodor barutnih ga- sova kroz eventualne supljine u materijalu kosuljice. Eksplozivno punjenje je uglavnom, od trotila, ma da ima slucajeva kada je kosuljica laborisana kompozicijom »B« (smesa trotila i heksogena u odnosu 40 : 60). Tezina eksplozivnog punjenja je 390 gr. 1176. — Cahura (M26) je mesingana. Kod municije starije izrade moze se sresti i celicna. Oblika je blago konusnog, radi lakseg vadenja po opaljenju metka. Dno joj je masivno, sa otvorom za smeStaj topovske kapsle. Barutno punjenje je od nitroceluloznog baruta (M6), slobodno na- sutog u cahuri. Kod pojedinih metaka, barutno punjenje daje pri sagore- vanju manje bleska, ili dima od uobicajenih, pa о ovome na dahuri postoji odgovarajuca oznaka (FLASHELESS, odnosno SMOKELESS). 1177. — Topovska kapsla M40A1 (si. 246) kod ovog metka se proteze kroz citavo barutno punjenje, kako bi se ovo sto efikasnije pripalilo. Kapsla ima dugacki plamenik, koji je na vrhu otvoren, a po obimu izbu- sen, radi prolaza plamena od barutnog punjenja. Topovska kapsla se sastoji od sledecih glavnih delova: tela (5), uda- raca (8), inicijalne kapsle (6), barutnog punjenja (4) i plamenika (3). Telo je od mesinga, sa navojima za navijanje plamenika. Sluzi za smestaj ini- cijalnog dela (kapsle i udaraca). Preko njega se ostvaruje veza kapsle sa cahurom. Barutno punjenje je od crnog baruta i smesteno je unutar pla- menika. Da ne bi barut ispadao kroz otvore na plameniku, sa njegove unutrasnje strane je zalepljena obloga od tanke hartije (2). Sa spoljne strane, pak, otvori na plameniku su premazani lakom u cilju hermetiza- cije barutnog punjenja. Topovska kapsla M40A1 nema na telu navoje, ved se u dance dahure utiskuje pod pritiskom. 166
SI. 245 — 76 mm metak sa trenutno - -fugasnom grana- tom НЕДИ42А1 za top M1A1 na ten* ku M4A3 i SO, M18 (a): 1 — Upaljai; 2 — Ko- suljica granate; 3 — Eksplozivno punjenje; 4 — Vodedi prsten; 5 — PloCica; 6 — Kar- tonski poklopac; 7 — Cahura; 8 — Barutno punjenie; 9 — Topov- ska kapsla. ч.< o<^ Л X лЧ ч/ о fi. '4. % < ' 9 Zli 1 % г ' ь/ 1 I ’? 41 Кл J м И ; H’ 1 v7 ; >4 I 4 i ! 1 i ’4 i 1 ✓ ’ ; ? 4, ГЧ 4 1 ‘/4 i о о SI. 246 — Topov- ska kapsla M40A1 za 76 mm metak sa trenutno-fuga- snom granatom HE,M42A1: 1 — Pokrivka; 2 — Obloga od hartije; 3 — Telo plamenika; 4 — Barutno punjenje; 5 — Telo kapsle; 6 — Tni- cijalna kapsla; 7 — Prsten; 8 — Udarac. i 167
(2) 76 mm metak sa tempimom granatom HE, M42A1, (a) 1178. — Metak sa tempirnom granatom je prvenstveno namenjen za gadanje ciljeva u vazduhu. Medutim, kako je granata kompletirana du- st 247 — UpaljaZ MTSQ,M500 (Al) za tempime (HE) granate 76, 105 i 155 mm (a): 1 — Membrana; 2 — Udarad; 3 — Udama igla; 4 — Glavica; 5 — Inicijalna kapsla; 6 — Zavrtanj — utvrdivad centrifugalnog osigurada; 7 —> Opruga; 8 — Centrifugalni osigurad; 9 — civija; 10 — Iner- cioni udarad; 11 — Srednii deo tela upaljada; 12 — Kutija tempimog mehanizma; 13 — Zavrtanj-osi* gurad; 14 — Donji deo tela upaljada; 15 — Zavrtanj; 16 — Zap ti vac; 17 — Pojadnik od cmog baruta; 18 — Utvrdivad centrifugalnog osigurada; 19 — Opruga; 20 — Centrifugalni osigurad; 21 — Inercioni osigurad; 22 — Opruga; 23 — Utvrdivad; 24 — Detonatorske punjenje; 25 — Transport™ osigurad; 26 — Gornji deo tela upaljada; 27 — Osigurad od zice; 28 — Inicijalna kapsla; 29 — Pojadnik; 30 — Razvodnik; 31 — Nosac pojadnika; 32 — Telo detonatora; 33 — Nosad detonatorske kapsle; 34 — Osovinica; 35 — Prenosno eksplozivno punjenje; 36 — Kosuljica detonatorskog punjenja. 168
plodejstvujudim upaljacem, to se moze koristiti i za unistavanje zemalj- skih ciljeva — neprijateljske zive sile i lakih prepreka. Inace ovaj metak je isti kao metak sa trenutno-fugasnom granatom HE, M42A1, izuzev Sto je kompletiran upaljacem MTSQ, M500 i M500A1, koji je opisan u narednoj tadki. 1179. — Upaljac MTSQ, M500 (si. 247) je mehanidki duplodejstvu- juci upaljad. Kompletiran je detonatorom M21A4, te je potpuno osiguran od prevemenog delovanja. Maksimalno vreme tempiranja upaljaca iznosi 75 sek. Princip rada ovog upaljada zasniva se na iskoriscenju centrifu- galne sile koja so javlja pri okretanju granate na putanji. Upaljac se sastoji od sledecih glavnih sklopova: — glavice sa udarnom spravom i centrifugalnim osiguracem; — srednjeg dela upaljada sa tempirnim mehanizmom, i — detonatora sa uredajem za potpuno osiguranje upaljaca. Glavica sa udarnom spravom se sastoji od tela, (5), udaraca sa udar- nom iglom (2), osiguravajuce cahure (3) i inicijalne kapsle (5). Sa gornje strane glavica je zatvorena tankom aluminijumskom mebranom (1). Zada- tak ovog sklopa je da u odredenom trenutku stvori pocetni impuls za dejstvo upaljaca. Ispod glavice, sa bocne strane upaljaca ugraden je cen- trifugalni osigurac upaljaca, koji u montaznom polozaju sprecava prolaz plamena od inicijalne kapsle ka detonatora, pri eventualnom delovanju ove kapsle. Ovaj uredaj sastoji se od tela osiguraca (8), opruge (7) i po- klopca (6). Telo ima kanal koji se pri odgovarajucoj brzini okretanja gra- nate na putanji, postavi naspram centralnog kanala u upaljadu i time omoguci uspostavljanje inicijalnog lanca. Tempirni mehanizam je isti kao u upaljaca MT, M43A3 te za njegovo upoznavanje treba koristiti opis dat u tacki 1423. Detonator je standardni americki detonator (M21A4), koji je obraden u tacki 793 i 795. Upaljac MTSQ, M500 se koristi sa i bez detonatora. Sa detonatorom upaljac je namenjen za trenutno-fugasne i tempirne granate, a bez za osvetljavajuca i dimna zrna. (3) 76 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom APC-T, M62A1, (a) 1180. — Metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom namenjen je za unistavanje tenkova i drugih oklopnih vozila. Takode se moze upotrebiti i za gadanje bunker a i slicnih utvrdenja. Sastoji se od zma i bojeve ca- hure. Zrno (si. 248) se sastoji od sledecih elemenata: — kosuljice zrna sa pancirnom i balistickom kapom; — eksplozivnog punjenja, i — upaljaca sa traserom. 169
1181. — Kosuljica je izradena od visokokvalitetnog legiranog celika. Na njen prednji deo navucena je pancirna кара, a na ovu balisticka кара. U zadnji deo kosuljice je nacinjeno udubljenje za smestaj eksplozivnog SI. 248 — 76 mm pancirno-obeleza- vajude zrno APC- -T,M62A1 za top Ml Al (a): 1 — Balisticka кара; 2 — Pancirna кара; Я — KoSuljica zrna; 4 — Eksplozivno pu- njenje; 5 — Upaljad. SI. 249 — Upaljac BD>M66A2 za metak 76 mm sa pancirno-obelezavajucim zrnom APC-T, M62A1 (a): 1 — Detonator; 2 — Kosuljica detonatora; 3 — Detonatorska kapsla; 4 — Usporad; 5 — Nosad ini- cijalne kapsle; 6 — Inicijalna kapsla; 7 — Osigu- rad inercionog udarada; 8 — Inercioni udarad; 9 — Telo upaljaca; 10 — Traser. punjenja i upaljaca sa traserom. Kosuljica ima jedan centrirajuci i jedan vodeci prsten. Deo pozadi vodeceg prstena je cilindridan sa jednim kana- lom za pertlovanje Cahure. 170
1182. — Eksplozivno punjenje je od eksploziva »D« (amonijev pikrat) tezine 65 gr. 1183. — Upaljac BD, M66A2 (si. 249) je donji inercioni upaljac sa usporacem. Spada u grupu neosiguranih upaljaca, jer bi u slucaju dejstva bilo inicijalne ili detonatorske kapsle do§lo do prenosa inicijacije na eks- plozivno punjenje u zrnu. Upaljac se sastoji od tela (9) u koji je upresovan traser (10), kosu- ljice detonatora (2) sa detonatorom (1), detonatorske kapsle (3), usporaca (4), inicijalne kapsle (6), inercionog udaraca (8) sa osiguracem (7). Dejstvo upaljaca. Sve do sudara zrna sa preprekom u upaljacu se ne dogadaju nikakve promene polozaj a delova. Pri udaru zrna u cilj, medu- tim usled naglog kocenja zma. javlja se inerciona sila koja inercioni uda- rac (8) pokrece napred i s obzirom da isti ima veliku masu, savladava ot- por osiguraca (7) (zvezdaste plocice) i dovodi do dejstva inicijalnu kapslu (6). Plamen inicijalne kapsle pripaljuje usnorac (4) koji posle sagorevanja inicira detonatorsku kapslu (3), a ova detonator (1). Inicijacija se zatim prenosi na eksplozivno punjenje zrna, koje ovo dovodi do rasprskavanja. Traser upaljaca pali se jos u cevi od vrelih barutnih gasova i gori pri letu zrna kroz vazduh najmanje 3 sekunde, ostavljajuci crveni trag. 1184. — Bojeva cahura je ista kao kod metka sa trenutno-fugasnom granatom HE, M42A1. (4) 76 mm metak sa potkalibamo-obelezavajucim zrnom HVAP-T, M93A1 (a) 1185. — Metak sa potkalibarno-obelezavajucim zrnom (si. 250) name- njen je za gadanje teskih tenkova i drugih vozila sa debelim oklopom. Sastoji se od: — kosuljice sa balistidkom kapom; — jezgra zrna; — dna zma sa traserom; — cahure (M26); — barutnog punjenja (NG-M2), i — topovske kapsle (M28A2). 1186. — Kosuljica (3) je u stvari cilindar otvoren sa obe strane u ciju unutrasnjost je smesteno jezgro (4). Na prednjem i zadnjem delu ima na- voje za uvijanje balisticke каре (1), odnosno dna zrna (6) a sasvim pri vrhu, kosuljica je takode pomocu navoja zatvorena utvrdivacem jez- gra (2). Balisticka кара daje odgovarajuci aerodinamidki oblik zrna. Izradena je u obliku kupe, a sa kosuljicom spojena navojima. Kosuljica zrna i balasticka кара izradene su od aluminijuma. 171
SI. 250 — 76 mm me- tak sa potkalibarno- -obelezavajucim zr- nom HVAP-T,M93A1: 1 — Balisticka кара; 2 — UtvrdivaC jezgra; 3 — Ko- Sul jica zrna; 4 — Jezgro; 5 — Traser; 6 — Dno zr- na; 7 — Cahura; 8 — To- povska kapsla; 9 — Ba- rutno punjenje. SI. 251 — Topovska kapsla M28A2 za 76 mm metak sa potkali- barno-obelezavajucim zrnom HVAP-T, M93A1 (a): 1 — Telo plamenika; 2 — Obloga od hartije; 3 — Lak za hermetizaciju; 4 — Barutno punjenje; 5 — Telo kapsle; 6 — Inici- jalna kapsla; 7 — Prsten; 8 — UdaraC. 172
Jezgro je smesteno u supljinu kosuljice. CilindriCnog je oblika sa konusnim vrhom. Kalibar jezgra je manji od kalibra zrna. Izradeno je od karbid-volframove tvrde legure, te ima veliku moc probijanja. Dno zrna je nosac ostalih elemenata zma. Izradeno je od celika i na- vojima spojeno sa kosuljicom. Po spoljnjem obimu dna zma izraden je vodeci prsten od istog materijala kao i dno. U dance dna uvijen je traser (5), koji gori za vreme dok zrno prede put oko 4000 metara. Cahura (M26) je blago konusna, sa obodom na dancetu, radi izvla- Cenja iz lezista posle opaljenja metka. Izradena je od mesinga ili celika. Na sredini danceta ima otvor za utiskivanje topovske kapsle. 1187. — Barutno punjenje je od nitroglicerinskog baruta М2 koji je slobodno nasut u Cahuru. Pri gadanju daje manje dima od ostalih baruta i о tome ima oznaku na pakovanju (SMOKELESS). 1188. — Topovska kapsla M28A2 (si. 251) je namenjena za pripalji- vanje barutnog punjenja u cahuri. U dance Cahure utisnuta je odgovara- jucom silom, tako da se u slucaju laganja na gadanju ne moze zameniti. Sastoji se od: tela (5), udarnog mehanizma i plamenika (1) sa barutnim punjenjem (4). Telo je mesingano sa navojima na prednjem kraju za uvijanje pla- menika. Preko njega se vrsi utiskivanje kapsle u cahuru, a osim toga sluzi i kao nosac udarnog mehanizma. Udami mehanizam je vrlo jednostavan i sastoji se od inicijalne kapsle (6), udaraCa (8) i prstena udaraca (7). Njegov zadatak je da u odredenom trenutku izvrsi pripaljivanje barutnog punjenja u plameniku. Plamenik je u stvari dugaCka cev koja je na jednoj strani zatvorena a po obimu perforirana. Otvori su naCinjeni za prolaz plamena barutnog punjenja ka barutu u Cahuri. Barutno punjenje je od crnog baruta № 1, tezine 19,4 gr. Da barutna zrnca ne bi kroz otvore na plameniku ispadala, izmedu baruta i unutrasnjih zidova plamenika umetnula je cevCica od tanke hartije (2). Otvori na plameniku zaliveni su nitrolakom (3), radi hermetizacije barutnog punjenja. Dejstvo topovske kapsle M28A2: pod dejstvom udarne igle, udarac se naglo pomera napred i dolazi do gnjeCenja inicijalne smese kapsle i stva- ranja plamena koji prolazeci kroz otvor na telu kapsle pripaljuje barutno punjenje u plameniku. Plamen se zatim prenosi kroz otvore na telu pla- menika ka barutnom punjenju u Cahuri. (5) 76 mm metak sa dimnim zrnom WP,M312 (a) 1189. — Metak sa dimnim zrnom mzienjen je za stvaranje dimnih zavesa i obelezavanje ciljeva. Pored toga, dimno zmo ima ograniCeno za- paljivo dejstvo, s obzirom da je laborisano belim fosforom. 173
SI. 252 — to mm dimno zrno VP3I312 za top Ml Al (a): 1 — Upaljad; 2 — Glavica; 3 — De- tonators ka kapsla; 4 — Prsten; 5 — KoSuljica detonatora; 6 — Eksplo- zivno punjenje;' 7 — Dimno punjenje; 8 — KoSuIjica zma. Metak se sastoji od zrna i bojeve da- hure. Zrno (si. 252) dine sledeci glavni elementi: — upaljad; — koSuljica sa dimnim punjenjem; — detonator, i — bojeva dahura. 1190. — Upaljac M48A3 je u stvari upaljad M51A5, ali bez detonatora te se za upoznavanje treba koristiti opisom da- tim u tacki 792, 794 i 796. 1191. — Kosuljica zrna izradena je od celika kovanjem. Prednji deo je ozivalan a zadnji cilindrican. Kosuljica ima jedan centrirajuci i jedan vodeci prsten. Ispod vodeceg prstena na kosuljici su izradena dva kanala preko kojih se vr§i pertlova- nje usta cahure. Na prednjem kraju kosu- ljice navijena je glavica (adapter) u koju se uvija upaljad i utiskuje kosuljica deto- natora zrna. Dimno punjenje je od belog fosfora (354 gr) koje ispunjava oko 4/5 unutrasnje zapremine kosuljice. Beli fos- for ima visoki koeficijenat Sirenja na po- visenim temperaturama (iznad 30°C), te se kosuljice zma njime nikada ne pune do vrha. Detonator dimnog zma je namenjen da u odgovarajucem trenutku izvrsi raspr- skavanje kosuljice i na taj nacin omoguci dimnom punjenju dodir sa okolnim vazdu- hom. Detonator se sastoji od 33 gr brizant- nog eksploziva (tetritola ili TNT-a), koji je stavljen u aluminijsku cevdicu a potom u kosuljicu od besavne cevi. Ova cev je dugacka 165 mm a ima ф 25,4 mm. Na prednjem kraju na ovu cev je navucen prsten (4) preko kojeg se detonator spaja sa glavicom (2) zrna. U vrhu eksplozivnog punjenja, neposredno is- pod upaljada, ugradena je detonatorska kapsla diji je zadatak da prihvati plamen od upaljaca i sopstvenom detonacijom aktivira eksplozivno punje- nje u detonatoru zma. 1192. — Bojeva dahura je ista kao kod metka sa trenutno-fugasnom granatom M42A1, (a). 174
(6) 76 mm skolski metak 163 sa trenutno-fugasnom granatom 1193. — Po nameni i konstrukciji i ovaj metak je isti kao 76 mm skol- ski metak 169 (tacka 1237). Razlika je u gabaritu i teJini, koji u ovom slucaju odgovaraju bojevom metku 76 mm sa trenutno-fugasnom grana- tom M42A1, (a). Pakovanje metaka izvrSeno je u ambalazu od bojeve municije. Obelezavanje metaka i ambalaze (bojenje i oznake) je takode kao kod bojeve municije (sivomaslinasta boja i slova latinice), s tim sto je na kartonskoj kutiji i drvenom sanduku, preko originalnih oznaka, crvenom bojom stavljen natpis »§KOLSKI METAK«. Na dance cahure utisnut je iigom podatak: »SKOL.« a na delu koji imitira upaljad: »SKOLSKI«. 1194. — Pored skolskog metka M63, sa trenutno-fugasnom grana- tom, za 76 mm top M1A1 na tenku M4A3 i SO, M18, (a) postoji i sledeca skolska municija sa zrnom izradenim od durala: — 76 mm Skolski metak M63, sa potkalibamo-obelezavajucim zrnom HVAP-T,M93A1, i — 76 mm Skolski metak M63, sa dimnim zrnom WP.M312. Ovi meci (kao i oni sa TF granatom) su medusobno slicni izuzev razlike koja proizilazi iz konstrukcije svakog zrna posebno. Pakovanje i obelezavanje ovih metaka je u osnovi isto kao kod Skolskog metka M63, sa trenutno-fugasnom granatom. (7) 76 mm Skolski metak sa trenutno-fugasnom granatom 1195. — U pogledu namene i konstrukcije, ovaj metak je isti kao 76 mm Skolski metak M63 za top M42, tacka 1236. Razlika je samo u gabaritnim dimenzijama. (8) 76 mm opitni metak 1196. — U pogledu namene i konstrukcije opitni metak za top M1A1, (a) je asti kao 25 mm opitni metak za pav top M40, (s). Kod hidrozrna je razlika u dimenzijama сера i kolidine vode. Drveni dep (si. 242) za hidrozrno ima 0 prednjeg dela 79 mm a zadnjeg 80,5 mm. Duzina depa je 76 mm a tezina vode za cev iznosi 8,5 1. (9) Bojeva cahura za praznjenje topa M1A1 na tenku M4A3 i SO.M18, (a) 1197. — Namena i konstrukcija bojeve dahure za praznjenje oruda ista je kao kod 76 mm topa na tenku PT-76B, tadka 1242. Postojece razlike izmedu ove dve bojeve cahure su posledica razliditih konstrukcija bojevih metaka. 175
(10) TehniCki podaci za. municiju 76 mm topova Ml Al, (a) 1198. — Tehnicki podaci za municiju 76 mm vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 64 Naziv elementa Materijal 1 Tezina j (gr) j Duzina (mm) Metak sa trenutno-fugasnom i tempirnom granatom HE,M42Al UpaljaC (M51A5, M51A4, M48A2, MTSQ, M500 i M500A1) Celik, aluminijum, mesing 975 151 KoSuljica granate Celik 4472 215 Eksplozivno punjenje TNT 390 — Cahura (M26) Mesing 2395 541 Barutno punjenje NC barut, M6 1700 — Topovska kapsla M40A1 Mesing 311 483 Kompletan metak — 10240 752,2 Metak sa potkalibarnim obelezavajucim zrnom HVAP-T,M93A1 Zmo sa traserom Celik 4340 277,5 Cahura (M26) Mesing 2395 541 Barutno punjenje NG,М2 1700 — Topovska kapsla (M28A2) Mesing 150 260,6 Kompletan metak — 8585 787,7 Metak sa pancirnim zrnom APC-T, M62A1 Upaljad (BD,M66A1) Celik 454 87,8 Zrno sa upaljadem Celik 7100 355 Cahura (M26) Mesing 2395 541 Barutno punjenje NC,M6 1745 — Topovska kapsla (M40A1) Mesing 311 483 Kompletan metak — 11551 876 Metak sa dimnim zrnom WP,M312 Upaljac (M48A3) Aluminijum, mesing 635 114 Kosuljica Celik 4796 215 Detonator Tetritol 100 164 Dimno punjenje Beli fosfor 354 — Cahura (M26) Mesing (delik) 2395 541 Barutno punjenje NC,M6 1700 —• Topovska kapsla (M28B2) Celik 130 260 Kompletan metak 10100 1 725,2 176
(11) Balisticki podaci za municiju 76 mm za top M1A1, (a) 1199. — Balisticki podaci za municiju 76 mm vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 65 Naziv municije ! vo ; (m/sek' 1 1 1 Maksimalni 1 domet (m) Probojnost de- li dne plode и mm na 914 m METAK sa trenutno-fugasnom i tempirnom granatom i dimnim zrnom 823 13125 METAK sa pancirnim zrnom 793 15980 117 (<£90°) METAK sa potkalibarnim zrnom 1037 11973 134 (<£30°) (12) Pakovanje municije za top M1A1, (a) 1200. — Municija 76 mm upakovana je u bitumenizirane kartonske kutije i drvene sanduke. Sanduci su spolja neobojeni i nemaju гиёке za no§enje. Pakovanje metaka izvrSeno je po sledecem: — meci sa trenutno-fugasnom granatom HE,M42A1 upakovani su po jedan komad и kartonsku futrolu 0 100 mm duzine 842 mm. Bruto tezine kutije je 11,9 kg. Dva metka smeStena su и drveni sanduk dimen- zija 960X250X170 mm. Bruto tezina sanduka je 32,2 kg. — meci sa pancirno-obelezavajucim zrnom APC-T, M62A1 upako- vani su po jedan komad и kartonsku kutiju 0 100 mm a dufcine 98— mm. Bruto tezina kutije je 13,1 kg. Dva metka smeStena su и drveni sanduk dimenzija: 1000X250X170 mm. Bruto tezina sanduka je 33 kg. — meci sa potkalibamo-obele2avaju6im zrnom HVAP-T,M93A1, upakovani su po jedan komad и kartonsku kutiju 0 100 mm a duzine 813 mm. Bruto tezina kutije je 10,4 kg. Dva metka smestena su и drveni sanduk dimenzija 910X250X170 mm. Bruto tezina sanduka je 28,6 kg. — meci sa dimnim zrnom WP.M312B1 upakovani su po jedan ko- mad и kartonske futrole 0 100 mm, duzine 844 mm. Bruto tezina fu- trole je 11,5 kg. Dva metka smeStena su и drveni sanduk dimenzija 940X250X160 mm. Bruto tezina sanduka je 33,0 kg. Pored navedenog, postoji i pakovanje metka HE,M42A1 po cetiri komada и sanduk. Dimenzije sanduka su sledece: 980X250X250 mm. Bruto tezina sanduka je 60 kg. 1201. — Pakovanje skolskih metaka izvrseno je и ambalazu od bo- jeve municije — dva metka и futrolama pa и drveni sanduk. 12 177
(13) Obelezavanje municije 76 mm za top M1A1, (a) 1202. — Obelezavanje municije i ambalaze izvrseno je zigovima i bojom. Zigovi su primenjeni kod upaljaca, cahura i topovskih kapsli, a kod ostalih delova municije i na ambalazi oznake su nanete bojom. Obelezavanje je izvrseno po sledecem primeru za metak sa dimnim zrnom: A — OZNAKE NA UPALJACU Na telu upaljaCa Zigovima su utisnuti sledeci podaci: FUZE PD, M48A3 .05 SEK DELAY (vrsta i model upaljaca i vreme usporenja u sekundama); LOT-MA.15-16 12-52 (serija i godina izrade upaljaca). Na bahstickoj kapi upaljada, pored regulatora dejstva navedene su oznake »SQ« (trenutno) i »DELAY« (usporeno). В — OZNAKE NA KOSULJICI (DIMNOG) ZRNA Na prednjem ozivalnom delu dat je teZinski znak. Na cilindricnom delu, neposredno ispod centrirajuceg prstena nanet je pojas Zute boje, kao znak da je u pitanju dimno zrno. Inade na ovom delu kosuljice nave- deni su podaci о kalibru i vrsti oruda, modelu zrna i vrsti punjenja (76 G SHEL M312B1 WP SMOKE). C — OZNAKE NA CAHURI Na dancetu cahure su bojom dati podaci о laboradnoj seriji metka (AMM LOT OTP-2-9X), vrsti i modelu zrna (SHEL M312B1) i znak da barutno punjenje pri gadanju daje relativno malo dima (SMOKELESS). Kod metka sa potkalibamim zrnom, na Cahuri je bojom ispisana podetna brzina metka (MV3400) i znak da je u pitanju metak sa izuzetno velikom podetnom brzinom (HIPERVELOSITY). Zigovima su navedeni podaci о cahuri: kalibar i model cahure (76 mm M26B1), serija cahure (LOT CLM-1-19) i godina izrade cahure (1953). D — OZNAKE NA TOPOVSKOJ KAPSLI Na dancetu kapsle, Zigovima su utisnuti podaci о modelu kapsle (M28B2), godini proizvodnje (1952) i laboracnoj seriji (Kop-29-168). E — OZNAKE NA KARTONSKOJ KUTIJI Na kartonskoj kutiji su za dimno zrno navedeni sledeci podaci: RITO SHELL FIXED SMOKE WP M312B1 SMOKELESS FUZE PD, M48A3 05. SEK DELAY FOR 76 mm GUNS LOT OAP-2-9X 178
F — OZNAKE NA DRVENOM SANDUKU Na prednjoj strani sanduka dati su uglavnom isti podaci kao na futroli, s tim sto je ovde navedena koliCina metaka u sanduku i bruto tezina sanduka (u librima) i zapremina sanduka u kubnim stopama. 1203. — Obelezavanje skolskih metaka izvrSeno je na naCin obja- snjen kod 57 mm municije za top Ml-4, (a). 2lS /' 3) 76 mm MUNICIJA ZA TOP M42 I TOP D-56TS NA TENKU PT-76B, (s) 1204. — Za topove 76 mm (s) postoje sledece vrste metaka: — 76 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom OF-350;J — 76 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom OF-350, (s); J — 76 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom PO (BR-350A), (s), remontovan; — 76 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom PO (BR-350B), (s), remontovan; — 76 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-350B, (s); — 76 mm metak sa potkalibarno-obelezavajucim zrnom PKO (BR-354P), (s) remontovan; " — 76 mm metak sa kumulativnim zrnom BP-350A, (s); — 76 mm metak sa kumulativnim nerotirajucim zrnom BK-354M, (s); — 76 mm metak sa vezbovnim zrnom M71; — 76 mm skolski metak M63, sa trenutno-fugasnom granatom; ' — 76 mm Skolski metak M69, sa trenutno-fugasnom granatom; — 76 mm skolski metak M69, sa pancirnim zrnom; — 76 mm skolski metak M69, sa kumulativnim zrnom; — 76 mm manevarski metak M71; — 76 mm opitni metak; — Bojeva cahura za praznjenje topa 76 mm (D-56TS) na tenku PT-76B. 1205. — Pored navedenih metaka, za topove 76 mm (s), moze se kori- stiti i municija namenjena za brdski top M48B1, ali samo kao smanjeno punjenje. Isto tako, iz ovih oruda mogu se upotrebiti i meci od pukov- skog topa M27 (s), takode kao smanjeno punjenje.' Medutim, meci name- njeni za 76 mm top M42 (s), ne smeju se koristiti za gadanje iz ostalih ofuda 76 mm. Pri remontu sovjetske municije sa pancirnim i potkalibarnim zrnom izvrSena je zamena barutnih punjenja i topovskih kapsli. Traseri su ostali originalni, samo su kosuljice spolja ociscene i zasticene od korozije. KoSuljice zrna i Cahure su takode ociscene i zasticene od korozije. Municija je nakon remonta upakovana u opravljene sanduke od izgadane municije 76 mm nase izrade. 12* 179
SI. 253 — 76 mm metak sa trenut- no-fugasnom gra- natom OF-350 za top M42 i M48B1: 1 — Upaljad; 2 — Ko- Suljica; 3 — Eksplo- ziv.no punjenje; 4 — Legura za debakarisa- nje cevi; 5 — Cahura; 6 — Barutno punje- nje; 7 — Topovska kapsla. SI. 254 — Upaljac KTM-1 — za metak sa TF granatom: 1 — Kapica; 2 — Membrana; 3 — Kapica; 4 — No- sad udarada; 5 — Udarna igla; 6 — Opruga udar- ne igle; 7 — Glavica upaljaca; 8 — Telo upaljada; 9 — Zvezdasta plocica; 10 — Armirajudi prsten; 11 — Inicijalna kapsla; 12 — Krilasta opruga; 13 —- Opruga armirajuceg prstena; 14 — Kapslonosac; 15 — Prsten; 16 — Kanal za prolaz plamena od inicijalne kapsle; 17 — Detonatorska kapsla; 18 — KoSuljica detonatora; 19 — Detonatorsko punjenje. 180
(1) 76 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom OF-350 1206. — Metak sa trenutno-fugasnom granatom OF-350, namenjen^ je za unistavanje zive sile i tehnickih sredstava, a u izuzetnim slucaje- vima, kada za to ne postoje druge mogucnosti, i za stvaranje prolaza kroz minska polja i zicane prepreke. Osim toga, kada se upaljaS podesi na inerciono dejstvo, metak se moze upotrebiti i za rusenje drveno- zem- Ijanih odbrambenih obj ekata. Metak (si. 253) se sastoji od upaljaca, kosuljice granate, eksploziv- nog punjenja, cahure, barutnog punjenja i topovske kapsle. 1207. — Upaljac KTM-1 (si. 254) je dvojakog dejstva — t^uutnog _ i inercionpg. U pogledu osiguranja, spada u grupu poluosigtffaitihupa- ljaca, jer mu je samo inicijalna kapsla izolovana od detonatorske kapsle. Upaljac se sastoji od tela (8) koje je otvoreno sa oba kraja. Na pred- njem delu, navija se glavica upaljaca (7), a na zadnjem detonator (19). Telo upaljaca ima navoje za uvijanje u kosuljicu granate. Glavica upa- ljaca je navojima spojena sa telom. Njen prednji kraj je izdubljen, radi smestaja udaraca (4) sa udarnom iglom (5) i oprugom (6). Na vrh glavice, navucena je membrana (2) koja obezbeduje hermeticnost upaljaca sa prednje strane i sprecava ispadanje udaraca sa iglom po skidanju kapice upaljaca. Preko membrane navijena je kapica (1) za regulisanje dejstva upaljaca. Upaljac ima udarni mehanizam dvojakog dejstva i detonator. Udarni mehanizam upaljaca sastoji se od udaraca sa iglom i inercio- nog udaraca — kapslonosca (14) sa inicijalnom kapslom (11) i krilastom oprugom (12) sa cetiri povijena kraka. Upaljac je siguran pri rukovanju municijom, jer se udaraC sa iglom pod dejstvom opruge, nalazi u krajnjem gornjem polozaju, a kapslonosac sa kapslom je fiksiran u donjem polozaju pomocu armirajuceg prstena i krilaste opruge, koja svojim povijenim kracima zalazi ispod armirajti- ceg prstena. Kapslonosac na svom donjem kraju ima jedan mali ispust (oko Jcojeg je navucen_zaptivm^pTStenod bakra)," koji zalazi u otvor (na nEelu upaljacaPSa~?3etonatorskQj_ kapsli i_time sprecavaprolaz plamena ka detonatorskoj kapsli pri eventualnom dejstvu inicijalne kapsleL Izmedu udaraca trenutnog" dejstva i udaraca inercionog dejstva — kapslonosca — na glavicu upaljaca postavljena je zvezdasta plocica (9), kao granicnik aksijalnog kretanja kapslonosca ka udamoj igli po pre- stanku ubrzanja granate pri opaljenju metka. Detonator se sastoji od kosuljice sa detonatorskim punjenjem i deto- natorske kapsle. Detonator je pomocu navoja uvijen u zadnji deo tela upaljada. Armiranje i dejstvo upaljaca. J2)snovni polozaj upaljada^ je na iner- ciono dejstvo — navijena kapica na vrh upaljaca. Akp se zeli da gada na Ireniibio-A^jstvo, kapica se mora jkmuti. Pri gadanju, usled aksijalne sile inercije, udarac _zaostaje, sayla^aya svoju oprugu i svojjm telom ispuniaya prazan prostor uglavici upaljaea.. ^stovr^'enfb usled sile inercije armirajuci prsten (10) !ро1аг1 nadole, sabija oprugu (13) i svoum telom ispravlja" povijene _krake krilaste opruge."kada vrfiqvr^rilaste_opruge naidu na" zleb saruriutrasnje strane* ^mifaj^(!e"g^prstena^jon^upadaju. unutra i pohovo'dobijaju’ svoj prvobitni’ 181
S' *aj, jer se u toku prethodnog kretanja nisu deformisali. Na_ovaj , ostvareffa^je cvrsta veza izmedtT armifajuceg prstena i nosada intcijaine* kapsle. Kretanjem nadole, kapslonosac svojim ispustom-preko prste"ha [15), potpuno zatvori_ otvor (16) tako. ga.iuslucaju dejstva inici- "ialne kapsle (11) plamen se ne_mqze preneti na detonatorsku kapslu (17). _ Kada granata napusti cey oruda,_udarac sa udarnom iglom se pod dejstvom.Dpruge_vraca u prednji polozaj. Isto tako se pod uticajem sile usporenja granate i dejstva opruge (13), krece nagore ijirmirajuci prsten (10J, ali on sada nosi sobom i kapslonosac»__koji se prednjim delom ria- slanja na”~zvezdastu plocicu (9). .godizanjem nagore nosaca inicijalne kapsle, oslobada se otvor na telu upaljaca, sto je bitncT'radi kasmjeg funkcionisanja upaljaca^— Za vreme leta granate u vazduhu, zvezdasta plocica sprecava nale- tanje kapslonosca na udamu iglu. Pri sudaru granate sa preprekom (ako je upaljac regulisan na trenutno dejstvo — skinuta kapica), usled reak- cije prepreke, membrana se kida i jjd_arac_sa. udarnom iglom naglo_krece nasad_te_jgla dovodL do dejstva inicijalnu kapslu. Vremenski interval od momenta udara granate u prepreku do detonacije eksplozivnog pu- njenja iznosi oko 0,001 sek. Ako je upaljac regulisan na inerciono dejstvo ^kapica navijena na upaljacT, pri udaru granate. . оTcilj “Usled_ naglog_ kodenja 'granate, kapslonosac polece _napred (povijenC kracL krilaste "opruge-se ispravljaju j, kida zvezdastu plocicu i kapsla se nabada najglu dolazi do njenog dejstva7_y_ ovom" Sttfcaju?je potrebno, dajprotelme izvesno vreme (0,005 sek),teupaljac dejstvuje inerciono." _U oba ~slucaja~^rT4renutnom i inercionom. _dejstvu), plamen od ini^ £ijalne kapsle pr^zPkrez^azor^zmedjx kapslonosca^ i armirajuceg prste- naT kanala u dnu tela upaljaca i dovodi do dejstva Нё1опак>г8^й" kapslu, Tcoja prefco^detonaTorskog punjenja Sktivlfa eksplozivno punjenje и granati. 1208. — Pored upaljaca KTM-1, granata OF-350 moze biti komple- tiran^i upaljacem UT, M67 i UTI,M68. 1209: — Upaljac UT,M67 (si. 255) je udarni upaljac trenutnog dej- stvjL Prema stepenu osiguranja, spada ugrupu osigUramh upaljaca. Pre gadanja, neophodno je sa upaljada skinuti zastitnukapu. Medutim, ako ^ejJadafij^vrSrpo'^akoF^ ostaviti7^T"ln‘’u dosTo-do aktiyiranjaTTIpaljaca—na^ffiitauiU ^^led^i^egOVe^preveltk^osetljjyostiZE^nvoro^gadanje sa kapicom), moze seJodekhz^^tagahje^rTacilju. *— ..’ ~ Upaljac nije navijen na granatu, vec se posebno cuva, a kompleti- ran je metaka vfsFse~neposredno'precTgadanje. Upaljac sacinjavaju sledeci glavni delovi: — telo; — mehanizam za opaljenje i osiguranje; — detonator. Telo upaljada (4) izradeno je od delika. Od korozije je zasticeno fosfatiranjem i lakiranjem. Kroz sredinu tela, nacinjen je otvor za ugra- divanje odgovarajucih podsklopova upaljada. S prednje strane tela, sme- sten je udarac s udarnom iglom (3), a sa zadnje je ugraden nosac meha- 182
3 3 17 6 7 SI. 255 — Upaljac UTJH67: 1 — ZaStitna kapica; 2 — Membrana; 3 — Udarad sa udarnom iglom; 4 — Telo upaljada; 5 — Nosad mehanizma upaljada; 6 — Osovinica; 7 — Nosad centrifugalnog osigurada; 8 — Opruga centrifugalnog osigurada; 9 — Cen- trifugalni osigurad; 10 — Nosad pirotehnidkog osigurada; 11 — Cep pirote- hnidkog osigurada; 12 — Pirotehnicki osigurad; 13 — Prenosno eksplozivno punjenje; 14 — Detonators ко punjenje; 15 — KoSuljica detonatora; 16 — Nosad inicijalno-detonatorske kapsle; 17 — Inicijalno-detonatorska kapsla; 18 — Zavrtanj; 19 — Inercioni teg; 20 — Inicijalna kapsla; 21 — Opruga; 22 — Tm. 5 JI 24. 15 183
nizma upaljaca (sa svojim elementima), nosad prenosnog eksplozivnog punjenja sa punjenjem i detonator. U cilju hermetizacije upaljaca, na prednjem kraju je navucena membrana od bakarne trake i tu zapertlo- vana. Sa zadnje strane (izmedu tela upaljaca i kosuljice detonatora), navucen je plasticni i aluminijumski prsten. Telo upaljaca ima spoljne navoje za uvijanje u kosuljicu granate. Na vrhu tela postoje navoji za navijanje zastitne kapice upaljaca (1). Mehanizam za opaljenje i osiguranje obezbeduje u upaljadu pravo- vremeno uspostavljanje inicijalnog lanca kao i neophodnu sigurnost u toku rukovanju i gadanja. Mehanizam za opaljenje cine udarac sa udar- nom iglom (3), inicijalno-detonatorska kapsla (17), prenosno eksplozivno punjenje (13) i detonator (14). Kaopomocni jmehanizam za opaljenje koji Je_smesten u nosacu mehanizma upaljaca (5) jeste tin (22j2_opruga_(21), micijHna^apslFJffll^^ i zavrtanj-(18K Qyaj uredaj je pomocu jednog kanSTa U n^osfednojjvezi—ssl barutnim valj&i6em_piro- "TeKnickogcentnfug^og' osiguraca JI 2). Njegov zadatak^je da pri opa- TjenjuTmetka^ prlpali pomenuH^barutmosigurac. Osiguranje upaljaca postignuto je pre svega polozajem inicijalno- -detonatorske kapsle, koja je u ovom upaljacu postavljena van ose: udarna igla — prenosno eksplozivno punjenje. Na ovaj nacin, u slucaju nepredvidenog dejstva kapsle, inicijacija se ne bi mogla preneti na pre- nosno eksplozivno punjenje. Da bi inicijalno-detonatorska kapsla u svom nosacu, bila permanentno iskljucena sa linije »vatrenog lanca« (do tre- nutka armiranja), nosac inicijalno-detonatorske kapsle (16) je fiksiran pomocu dva centrifugalna osiguraca — pirotehnickog (10, 11 i 12) i me- hanidkog (7, 8 i 9). Detonator se sastoji od celicne kosuljice (15) u koju je smesteno eksplozivno punjenje (14). Punjenje je od pentrita, tezine 12 grama. Pre- sovano je u tri sloja a vrh punjenja oblikovan je u vidu konusa. Ovaj deo je zasticen pokrivkom od bakra. Aktiviranje detonatora vrsi u odre- denom trenutku prenosno eksplozivno punjenje (13). Armiranje i dejstvo upaljaca. Armiranje se vrsi pod uticajem sile Jnsrcije i centrifugalne sile. Pri polasku granateTz svog lezista u cevi, usledLsile inercije, zaosfaje inercioni teg (19)^ potiskuje nadole inicijalnu kapslu__(20)1 k$ja savladava silu opruge i nabada se na trn (22). Od pla- ~mena inicijalne kapsle pripaljuje se barutni valjcic ceritrifugalnog piro- tehnickog osiguraca (12). Njegovqvreme sagorevanja poklapa^s^sa^vre^ menom za. koje granata preleti puf~ud okTXJOjm^bpredlprudF^PoJ^zlasku- "granate Iz'cevi, usled^velike centrifugalne sile, jklanja^sejistranu meha- "^HckTbentrifugalni osigurac (9)T^bij|iJucL prr tom svoju oprugu (8)_tako da se ribsaFTniSj^no^defonatorske kapsle (16) sada okrene na7>sovini- cama (6) i inicijalno-detonatorska kapsla postavi u osu sa udarnom iglom i prenosnim eksplozivnim punjenjem, cime je upaljac potpuno armiran. Pri sudaru granate s preprekom, usled sile reakcije, udarac sa udarnom iglom polazi nazad i ubode inicijalno-detonatorsku kapslu. Plamen od kapsle inicira prenosno eksplozivno punjenje, a ovo prenosi detonacioni talas na detonator i dalje na eksplozivno punjenje u granati. 1210. — KoSuljica granate je izradena od celika, kovanjem. Napred ima otvor sa navojima za navijanje upaljaca. Ovaj otvorj^taj^osuljicg), 184
je, do navijanja upaljaca, zatvoren odgovarajucim ёерот, radi zaStite navoja i leziSta detonatora upaljada u eksplozivu. Na spoljnjem delu, kosuljica ima dva centrirajuca i jedan bakarni vodeci prsten. Deo pozadi vodedeg prstena je cilindricno-konusan. Kosuljica je u cilju zastite od korozije obojena tamnozeleno ili sivomaslinasto. 1211. — Eksplozivno punjenje je od trotila koji je naliven u kosu- ljicu. Тейпа eksploziva iznosi 600 gr. 1212. — Cahura je mesingana. Blago ie konusnaradi lakSeg izvla- £enja iz cevi, po opaljenju metka. Dance joj je masivno sa obodom za izvlacenje i leiistem za topovsku kapslu. Od korozije je zasticena bez- bojnim lakom. 1213. — Barutno punjenje je od nitroceluloznog soyjetskog baruta (9/7 i BG-5), koje je slobodno nasuto u cahuru ili prethodno stavljeno u platnenu kesu. U vrh barutnog punjenja stavljen je debakarizator od kalajno-olovne legure, tezine 40 grama. Ucvrscivahje barutnog punjenja u cahuru izvrseno je pomocu kartonskog poklopca. SI. 256 — Topovska kapsla BD: 1 — Pokrivka; 2 — Barutno punjenje; 3 — Telo kapsle; 4 — Pripala barutnog punjenja; 5 — Nakovanj; 6 — Konusni cep; 7 — Utvr- divad inicijalne kapsle; 8 — Inicijalna kapsla. 1214. — Topovska kapsla BD (si. 256) je namenjena da izvrsi pri- paljivanje barutnog punjenja u cahuri. Sastoji se od mesinganog tela (3) koje je napred izdubljeno radi smestaja udamog mehanizma i barutnog punjenja. Sa spoljne strane, telo ima navoje za uvijanje u dance. Udarni mehanizam se sastoji od inicijalne kapsle, nakovnja i konusnog сера. Barutno punjenje (2) je od crnog baruta. Hermetizacija baruta izvrsena je pomocu pokrivke (1). Dejstvo kapsle: usled udara stvorenog dejstvom udarne igle oruda, dolazi do gnjecenja inicijalne smese о nakovanj usled Sega se kapsla pali. Pritisak stvoren na ovaj nacin, podize navise konusni cep i plamen pripaljuje barutno punjenje, koje zatim pali barut u cahuri. Da se ba- 185
rutni gasovi iz cahure i kapsle ne bi vratile natrag i probili dance kapsle i time ostetili celo zatvaraca, konusni cep (posle prestanka dejstva inici- jalne kapsle) vraca se u svoje leziste u nakovnju i ovo onemogucava. Usled ove osobine, kapsla BD se moze koristiti za laboraciju municije sa visokim pritiskom. (2) 76 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom OF-350, (s) 1215. — Ovaj metak je isti kao metak sa trenutno-fugasnom grana- tom OF-350 domace proizvodnje. Razlika je u upaljacu, tj. sovjetska municija kompletirana je upaljacem MG-N. Opis upaljaca MG-N nije posebno dat, jer je to u stvari isti upaljac kao UT,M67, koji je opisan u tacki 1209. (3) 76 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom PO (BR-350A), (s), remontovan 1216. — Metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-350A (si. 257) namenjen je za unistavanje oklopljenih tehnickih sredstava. Sastoji se od: — kosuljice zrna sa balistidkom kapom; — eksplozivnog punjenja; — upaljaSa; — cahure; — barutnog punjenja; — topovske kapsle. 1217 — Kosuljica je od visokokvalitetnog Selika, termicki specijalno obradena radi povecanja otpomosti neophodne za probijanje oklopa. Vrh zrna je zarubljen (ima antirikosetni oblik), a da bi zrno imalo pravilan balisticki oblik, snabdeveno je balistickom kapom. Balisticka кара je od celicnog lima, a sa kosuljicom je spojena pertlovanjem. Na koSuljici su dva centrirajuca i jedan vodeci prsten. Vodeci prsten je od bakra. Nepo- sredno iznad gornjeg centrirajuceg prstena su dva koso urezana kruzna Ttanala* koja sluze kao JTdKaIjzatori«. Deo pozadi vodeceg prstena je cilin- dricno konusan, sa kruznim kanalom za pertlovanje cahure. Sa zadnje strane, kosuljica je izdubljena radi smestaja eksplozivnog punjenja. Sa zadnje strane zmo je zatvoreno dnom (4). 1218. — Eksplozivno punjenje je od trotila. Smesteno je u udublje- nje kosuljice sa zadnje strane. Tezina eksplozivnog punjenja je 60 grama. 1219. — Upaljac MD-5 (si. 258) je donji, inercionog dejstva, sa kon- stantnim vremenom usporenja. Spada u grupujieosiguranih upaljaca. Upaljac se sastoji od tela (7), udarnog mehanizma inercionog" Uej- stva, usporaca (4), detonatora (2) i trasera (10). Udarni mehanizam sastoji se od inercionog udaraca (15), armirajuceg prstena (13) koji je po duzoj osi rasecen i trna (5), sa kosim kanalom (12). Armirajuci prsten se jednim krajem oslanja na trn, a drugim na inercioni udarac i tako obezbeduje sigumost upaljaca za vreme rukovanja i transportovanja. Usporac (4) je nadinjen od crnog baruta i utisnut u nosac. Detonator se sastoji od deto- natorske kapsle (3) i detonatorskog punjenja smestenog u cevSicu (1). 186
SI. 257 — 76 mm metak sa pancir- no-obelezavajucim zrnom PO (BR -350A), remonto- van, za top M42, (s): 1 — Balisticka кара; 2 — Kosuljica zrna; 3 — Eksplozivno pu- njenje; 4 — Dno; 5 — Upaljad; 6 — Karton- ski poklopac; 7 — Le- gura za debakarisanje; 8 — Cahura; 9 — Ba- rutno punjenie; 10 — Topovska kapsla. SI. 258 — Upaljac MD-5: 1 — KoSuljica detonatora;* 2 — Detonatorske purnjenje; 3 — Detonatorska kapsla; 4 — Usporad; 5 — Trn; 6 — Prsten; 7 — Telo upaljaca; 8 — Olovni prsten;. 9 — No- sac trasera; 10 — Traser; 11 — Nosad usporada;' 12 — Ot- yor za prolaz plamena od inicijalne kapsle; 13 — Armira- juci prsten; 14 — Inicijalna kapsla; 15 — Nosad inicijalne kapsle. 187
Armiranje i dejstvo upaljaca. Pri opaljenjumetka, jisled sile inercije, armiraju?F~prsten' zaqstaje "T navlaci se na inercioni upaljad, gde trajno ostaje. Za vreme leta zrna na putanji, usled centrifugalne sile, armira- “juo^prsten, s obzirom da je po duzini rasecen, siri se ustranu i oslanja na zidove’tela upaljaca te na taj nacin ne dozvoljava kretanje inercionog udarada sa iniHjalhom'kapslom riapred, sve dok se ne javi naglo kocenje zrna pri sudaru sa_preprekom. ~ PfTJidaru zrna u prepreku, inicijalna k^sJnjpLA).polazij^pLXied>.jia- bada^se na trn (5)^ ^tojppouzrokujejajOn^ do^stYQ.J^lamen se prenpsi na_ usporac (4) Tkoji gori odrede’nd vreme^a zatim aktivira detonatorsku nkapslcrt3j"koja posle toga^micira detonator (2). Traser se sastoji od obelezavajuce smese (10), kosuljice i nosaca (9), pomocu kojeg je navijen na telo upaljaca. Obelezavajuca smesa se pali od plamena barutnog punjenja prilikom opaljenja metka. Za vreme leta zrna, traser ostavlja svetleci trag koji omogucuje da se prati let zrna i vidi mesto udaru u prepreku. 1220. — Cahura je blago konusna, bez grlica, a izradena je od mesinga izvlacenjem iz jednog komada. U dance je nacinjen otvor sa navojima za smestaj topovske kapsle. Od korozije je zasticena pasivizaeijom i la- kovanjem. 1221. — Barutno punjenje je od nitroceluloznog baruta NC-24, .slo- bodno nasutog u cahuru. Ucvrscivanje barutnog punjenja izvrseno je ^pomocu"Eartohskog pokldpca. Neposredno ispod poklopca povrh barutnog punjenja, nalazi se debakarizator od kalajno-olovne-legure^ tezine 30 gr. 1222. — Topovska kapsETTK, M54 je u stvari kapsla BD1, samo sto je obelezena prema Uputstvu za obelezavanje municije. Topovska kapsla BD1 opisana je u tacki 1267. (4) 76 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom PO (BR-350B), (s), remontovan 1223. — Po nameni i konstrukeiji, ovaj metak je skoro isti kao pret- hodni. Od njega se razlikuje po tome sto zrno (si. 259) ima nesto manje eksploziva i sto moze biti kompletirano jednim od sledecih upaljaca: MD-5, MD-6, MD-7 i.MD-8. Osim ovog, upaljac ovog metka je uvrnut neposredno u dance zrna, dok kod prethodnog metka postoji posebno izradeno dno u koje je uvijen upaljac. Upaljac MD-5 je opisan kod metka sa zrnom BR-350A. Upaljac MD-6 je istovetan sa upaljacem MD-5 izuzev razlike u precniku navoja na telu za uvijanje u kosuljicu zrna. Upaljac MD-7 i MD-8 su takode istovetni u pogledu konstrukcije. Razlika je samo u tome sto MD-8 ima nesto veci precnik navoja za uvi- janje u zrno. Upaljad MD-8 opisan je kod 85 mm metka sa pancirno- -obelezavajucim zrnom BR-365K. (5) 76 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-350B, (s) 1224. — Metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-350B je u po- gledu konstrukcije identican prethodno opisanom metku. Kompletiranje metka izvrseno je upaljacem MD-7. Eksplozivno punjenje je od trotila sa 188
dodatkom Al u prahu, oznake A-IX-2. Barutno punjenje je od NC baruta 9/7, a topovska kapsla KV-4. Ovo je municija novije sovjetske pro- izvodnje. SI. 260 — 76 mm potkalibar- no-obelezavajuce zrno PKO (BP-354P), (s), remontovano: 1 — BalistiCka кара; 2 — Jezgro; 3 — Kosuljica zrna; 4 — Traser. SI. 259 — 76 mm pan- cirno-obelezavajuce zrno PO (BR-350B), (s), re- montovan: 1 — Balisticka кара; 2 — Ko- §uljica zrna; 3 — Eksplozivno punjenje; 4 — UpaljaC. (6) 76 mm metak sa potkalibarno-obelezavajucim zrnom PKO (BR-354P), (s), remontovan 1225. — Metak sa potkalibarno-obelezavajucim zrnom namenjen je za unistavanje jako oklopljenih tehnickih sredstava. Sastoji se od zrna i bojeve cahure. Zrno (si. 260) cine sledeci elementi: kosuljica sa bali- 189
stickom kapom, jezgro i traser. JKosuljica je od mekog celika i sluzi, u styari, kao nosac jezgra. Ona je u obliku kalema, da bi se pri"udaru u prepreku sto^lakSe”deformisala kao i da bi se (usled njene manje tezine) postigla sto veca pocetna brzina zrna. Sa prednja strane, kosuljica je iz- dubljena za smestaj jezgra, a sa zadnje su nacinjeni navoji za uvijanje trasera. Na kosuljici je jedan vodeci i jedan centrirajuci prsten. Vodeci prsten je od bakra. Deo pozadi njega je cilindrican, sa jednim kruznim kanalom za pertlovanje cahure. Balisticka кара je pd celicnog lima, a sa kosuljicom je spojena per- tlovanjem. Namenjena je da zrnu da povoljan aerodinamicki oblik. Jezgro “Je~znatno manjeg precnika od kosuljice i smesteno je u udubljenje u kosuljici, s prednje strane. Izradeno je od vrlo tvrdog materijala (karbid- -volframove legure), koji_se odlikuje velikom specificriom tezinom. Traser se sastoji iz kosuljice i obelezavajuce smese. Sa kosuljicom zrna spojen je pomocu navoja. Traser se pali od barutnog punjenja, pri opaljenju metka, i omogucava pracenje leta zrna do cilja. 1226. — Bojeva cahura je ista kao kod metka sa pancirno-obeleza- vajucim zrnom BR-35QA.” (7) 76 mm metak sa kumulativnim zrnom BP-350A, (s) 1227. — Ovo je metak sovjetske ratne proizvodnje. Po konstrukciji je slican nasem metku sa kumulativnim zrnom M50 (tacka 1277). Kom- pletiran je upaljacem BM ili K-6. Upaljaci nisu navijeni na zrno vec se posebno cuvaju. Pakovanje metaka je izvrseno po pet komada u drveni sanduk. (8) 76 mm metak sa kumulativno-obelezavajucim nerotirajucim zrnom BK-354M- (s) 1228. — Metak sa kumulativnim nerotirajucim zrnom (si. 261), name- njen je za unistavanje neprijateljskih oklopljenih sredstava. Sastoji se od sledecih elemenata: — upaljaca; — kosuljice sa balistickom kapom i kontra-levkom; — sklopa eksplozivnog punjenja; — stabilizatora sa traserom, i — bojeve cahure. z UT PS( ИъЗ 1229. — Upaljac (GPV-2) je opisan u tacki 1494. 1230. — Kosuljica je cilindricnog oblika sa otvorom na prednjem kraju u koji se uvija balisticka кара. Balisticka кара ima spreda navoje za uvijanje upaljaca, a sa zadnje unutrasnje strane je pricvrscen kontra- -levak. Sa spoljne strane, kosuljica ima dva centrirajuca i jedan vodeci prsten. Vodeci prsten se nalazi utvrden na okretnom prstenu (10) koji je navucen na suzeni deo tela kosuljice sa zadnje strane i utvrden stabili- zatorom. Okretni prsten je u ovako obrazovanom lezistu Slobodan i moze 190
SI. 261 — 76 min metak sa kumulativno-obelezavajucim zrnom BK-354 za top M42 (s): 1 — Upaljad; 2 — Balistidka кара; 3 — Kontra-levak; 4 — Levak; 5 — Kosuljica zrna; 6 — Eksplozivno pu- nienie; 7 — Cevdica; 8 — Detonator- ska Kapsla; 9 — Devijator; 10 — Ok- Tetni*prsten; 11 — Voaedi prsten; 12 — Stabilizator; 13 — Krilce stabiliza- tor; 14 — Osovinica; 15 — Traser, 16 — Utvrdivad trasera; 17 — Karton- ski poklopac; 18 — Barutno punjenje; 19 — Cahura; 20 — Pripala; 21 — To- povska kapsla. IS SI. 262 — 76 mm Skolski metak M69 sa trenutno-fugasnom granatom za top M42, (s): 1 — Upaljad; 2 — Osovinica-utvrdivad; 3 — Inertno punjenje (olovo); 4 — Kosuljica; 5 — Cahura; 6 — Inertno punjenje (bitumen); 7 — Nosad; 8 — Zavojni dep. 191
se okretati oko duze ose zrna. Uloga okretnog prstena sastoji se u sle- decem: kod zma sa klasidnim vodecim prstenom, obrtno kretanje zrna nastupa kao posledica trenja izmedu vodeceg prstena i polja cevi, oruda, usled pritiska barutnih gasova; kod nerotirajucih kumulativnih zrna je s toga vodeci prsten stavljen na obrtni prsten, koji se pri kretanju zma kroz cev oruda okrece u smeru uvijanja polja i zljebova cevi i time ne- utralise pomenutu silu trenja, te zmo iz cevi izlazi samo sa neznatnom rotacijom, sto je u osnovi i bio cilj. Ovo minimalno (ali neophodno) roti- ranje zrna na putanji podrzava stabilizator sa svojim uko§enim krilcima. 1231. — Skiop eksplozivnog punjenja sacinjava eksplozivno punjenje od flegmatizovanog heksogena (A — IX — 1), levak, cevcica, detonatorska kapsla i usmerivac detonacionog talasa. Eksplozivno punjenje je obliko- vano u vidu konusa da bi se pri dejstvu zma dobio kumulativni efekat. Oblozeno je bakamim levkom, radi povecanja efekta probojnosti. Cev- cica obrazuje kanal za prolaz plamena od upaljaca ka detonatorskoj kapsli, a ujedno sluzi kao njen nosac. Zadnji deo cevcice je prosiren te sa inertnim telom ispod nje, predstavlja usmerivad detonacionog talasa (devijator). Uloga ovog usmerivaca objasnjena je kod opisa metka 100 mm sa kumulativno-obelezavajucim zrnom M69 (tacka 1499). Detonatorska kapsla ima ulogu da prihvati inicijaciju od upaljaca i sopstvenom deto- nacijom dovede do dejstva eksplozivno punjenje zma. Nalazi se u svom nosacu utvrdena u prosirenom delu cevcice. 1232. — Stabilizator pomocu krilaca obezbeduje neophodnu stabil- nost zrnana putanji. Sastoji se od tela i cetiri para krilaca. Telo je celicno. Na prednjem delu ima navoje za uvijanje u dance kosuljice zma. Na ovom delu takode, stabilizator ima ramena pomocu kojih se sa zadnje strane utvrduje obrtni prsten sa vodecim prstenom. Krilca stabilizatora su pomocu osovinica utvrdena za donji deo stabilizatora. Krilca se mogu otvoriti (pokretati) za 90° u polje u odnosu na duzu osu zrna. Sa zadnje strane tela stabilizatora ugradena je cahurica sa obelezavajucom smesom i utvrdena navrtkom. 1233. — Bojeva cahura je identicna sa bojevom cahurom metka sa TF granatom OF-350 (taSka 1212—1214). Jedina razlika je u tome da metak sa kumulativno-obelezavajucim zrnom ima manje barutno pu- njenje (870 gr) te su prema tome Vo i Pmax manji. (9) 76 mm metak sa vezbovnim zrnom M71 1234. — Metak sa vezbovnim zrnom M71 je zajednicki za 76 mm top M42 (s) i brdski top M48B1. Opis ovog metka je dat u tacki 1286. Inace, vezbovni metak M71, s obzirom da je prvenstveno namenjen za top M48B1, koristi se iz topa M42 kao metak sa smanjenim punjenjem. (10) 76 mm manevarski metak M71 1235. — Manevarski metak M71 za top M42, (s), je zajedniSki sa 76 mm topom M48B1, te za njegovo upoznavanje treba koristiti opis dat u tacki 1293. 192
(11) 76 mm Skolski metak M63, sa trenutno-fugasnom granatom 1236. — Namena i konstrukcija ovog metka je gotovo ista kao skol- skog metka 57 mm za pt top M1A1, taCka 1145. Razlika je pored gaba- ritnih dimenzija i teSine i u tome sto je ovde u cahuru nalivena bitumen- ska masa radi dobijanja odgovarajude teSine metka. Nalivanje je izvrseno kroz posebno naCinjen otvor na dancetu Cahure. Ovaj otvor je kasnije zatvoren zavojnim Cepom. Tezina i duzina skolskog metka M63 su pri- bliino iste kao bojevog metka sa trenutno-fugasnom granatom. (12) 76 mm Skolski metak M69, sa trenutno-fugasnom granatom 1237. — Skolski metak M69 namenjen je za «imitaciju b/k« kod jedi- nica koje u svom sastavu imaju tenk PT-76B. Nairne, prilikom izvodenja razlicitih taktiCkih radnji (u okviru obuke), oklopne jedinice se popunja- vaju i sledujucom koliCinom municije. Pri ovim vezbama, municija se vadi iz ambalaze i stavlja u odgovarajuca lezista u oklopnom vozilu. Da bi se izbeglo neminovno ostecenje bojeve municije pri ovom, i ujedno iskljucio rizik koji je uvek prisutan kada se rukuje municijom, napravljena je u ovu svrhu odgovarajuca inertna municija, poznata pod nazivom »sa zrnom od durala«. Ova municija se inaCe ne moze koristiti za obuku u punjenju i praznjenju oruda. Skolski metak M69 (SI. 262) se sastoji od zrna i Cahure. Spajanje ova dva elementa izvrseno je pomocu nosaCa (7). 1238. — Zrno se sastoji od kosuljice i vrha, koji imitira prednji ozi- valni deo zrna i upaljaC. Oba ova elementa su izradena od durala, a spo- jena i utvrdena su CeliCnom osovinicom (2) koja je na krajevima kimero- vana. Unutrasnjost kosuljice ispunjena je olovom, do tezine koja odgovara bojevoj trenutno-fugasnoj granati OF-350, sa upaljaCem KTM-1. Dance koSuljice ima otvor sa navojima za spajanje sa nosaCem. Na spoljnoj po- vrSini koSuljice, na mestu gde je inaCe predviden vodeCi prsten, izradena je imitacija ovog prstena od materijala od kojeg je i zrno izradeno. 1239. — Cahura je mesingana, od bojevog metka. Izmenjena je u to- liko sto je na dancetu, pored otvora za kapslu, naCinjen i otvor za nali- vanje inertnog punjenja. Ovo punjenje je izradeno od smese bitumena, peska i drvene strugotine. U Cahuru se naliva onoliko ove smese dok se ne dobije odgovarajuca tezina bojeve Cahure. Zatvaranje otvora za nali- vanje inertnog punjenja, izvrSeno je zavojnim Cepom, koji je po periferiji kimerovan. Kao Sto je veC navedeno, spajanje zrna i Cahure je ostvareno pomocu CeliCnog nosaCa (7). Na prednjem kraju ovaj nosaC ima navoje za spajanje sa zrnom, a na zadnjem za spajanje sa Cahurom. Dance nosaCa imitira dance topovske kapsle. Na njegovoj sredini je napravljeno udubljenje, ф 6—7 mm, dubine 5,5 mm. Gabaritne dimenzije, tezina i teziSte Skolskog metka M69 isti su kao i bojevog metka sa TF granatom OF-350. 1240. — Pored Skolskog metka M69 sa trenutno-fugasnom granatom, za 76 mm top na tenku PT-76B, izradena je i sledeca municija: — 76 mm Skolski metak M69 sa pancirnim zrnom, i — 76 mm Skolski metak M69 sa kumulativnim zrnom. 13 193
Ovi meci (kao i oni sa TF granatom) su medusobno slicni, izuzev razlike koja proisticc iz konstrukcijc svakog zrna pojedinacno. Nacin pa- kovanja i obelezavanja ovih metaka i ambalaze, u principu je isti kao kod bojevog metka sa trenutno-fugasnom granatom. (13) 76 mm opitni metak 1241. — Namena i konstrukcija opitnog metka data je kod opisa mu- nicije za 25 mm pav top M40, (s), te se u osnovi moze primeniti i kod ovog oruda. Bitna razlika je u dimenzijama сера (si. 242) i kolicini vode za hidrozrno. Nairne, drveni cep za 76 mm top M42 ima 0 prednjeg dela 79 mm, zadnjeg 85,5 mm i ukupnu duzinu 76 mm. Kolicina vode za nali- vanje u cev topa pre izvrsenja opitnog gadanja iznosi 6,5 litara. SI. 263 — ktojeva cahura za praznjenje topa 76 mm (D-56 TS) na tenku PT-76B, (s): 1 — Masa za hermetizaciju; 2 — Kartonski poklopac; 3 — Cahura; 4 — Barutno punjenje; 5 — To- povska kapsla. (14) Bojeva cahura za praznjenje topa 76 mm (D-56 TS) na tenku PT-76B, (s) 1242. — Prilikom vadenja metaka (iz cevi oruda), kod kojeg je pri gadanju slagala topov- ska kapsla, moze se dogoditi, da zrno ostane u cevi, jer se vodedi prsten, pri punjenju oruda, delimicno urezao u zljebove na prelaznom ko- nusu. Kako je u borbenim uslovima iskljucena mogucnost zaustavljanja oklopnog vozila i izbi- janja zma spreda, kako se to obicno radi u mir- nodopskim uslovima, to se u ovakvim prilikama koristi odgovarajuca bojeva cahura. Bojeva cahura za praznjenje topa 76 mm na tenku PT-76B, (si. 263) ima sledece elemen- te: cahuru, barutno punjenje i topovsku kapslu. Cahura je mesingana, od bojevog metka, s tim Sto je skracena za oko 1/4. Usta cahure povijena su unutra. Barutno punjenje je takode uma- njeno, a topovska kapsla je standardna bojeva kapsla (BD). Barutno punjenje je utvrdeno kar- tonskim poklopcima i hermetizirano masom za hermetizaciju. Pri upotrebi bojeve cahure za praznjenje oruda, cevi se daje maksimalni elevacioni ugao i vrsi opaljenje. Nije dozvoljeno praznjenje oruda (sa za- glavljenim zrnom) upotrebom manevarskog metka sa proizvoljno kombinovanim barutnim punjenjem. 194
(15) Tehniiki podaci za municiju 76 him za top M42, (s) 7^1 S 1243. — TehniCki podaci za municiju 76 mm za top M42, (s), vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 66 Naziv elementa Materijal i Teiina (gr) ] (DuZina) (nun) Metak sa trenutno-fugasnom granatom OF-350 Upaljad KTM-1 Mesing 390 100 Upaljac MG-N Celik 360 97 KoSuljica i i Celik 5200 300 Eksplozivno punjenje i TNT 600 j — Cahura Mesing 1550 385 Barutno punjenje NC barut 1100 — Topovska kapsla (BD) Mesing 75 25 Kompletan metak sa upaljacem i KTM-1 — 9000 650 Metak sa pancirnim zrnom BR-350A i BR-350B Upaljad MD-5 Celik ; 100 i 64 Upaljad MD-6 Celik J 130 70 Upaljac MD-7 Celik | 100 60 Upaljad MD-8 Celik 150 64 KoSuljica Celik 6200 305 Eksplozivno punjenje TNT 60 — Cahura Mesing 1550 385 Barutno punjenje NC barut 1000 — Topovska kapsla (TK,M54) Mesing 75 25 Kompletan metak sa upaljadem MD-5 — 9000 620 Metak sa potkalibarnim zrnom BR-354P, (s), remontovan Zrno sa traserom Celik 3000 175 Cahura Mesing 1550 385 Barutno punjenje NC barut 1500 — Topovska kapsla (TK,M54) Mesing 75 25 Kompletan metak — 6200 540 Metak sa kumulativnim zrnom BK-354M, (s> Upaljac (GPV-2) Celik 200 I 100 KoSuljica sa stabilizatorom Celik 6250 511 Eksplozivno punjenje A-IX-1 750 — Cahura Mesing 1550 385 Barutno punjenje NC barut ; 870 — Topovska kapsla (KV-4) Mesing 75 25 Kompletan metak — 9520 I 789 13* 195
(16) Balisticki podaci za municiju 76 mm za top M42, (s) 1244. — Balistidki podaci za municiju 76 mm, vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 67 Naziv municije PoCetna brzina (m/sek) Maksimalni pritisak (kg/cm*) Domet (m) Metak sa trenutno-fugasnom grana- tom OF-350 (j) i (s) 680 2380 1300 Metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-350A i BR-350B, (s) 680 2340 — Metak sa potkalibarno-obeleSavaju- cim zrnom BR-354P, (s), remontovan 950 Metak sa kumulativnim zrnom BK-354M, (s) 550 1500 (17) Pakovanje municije 76 mm za top M42, (s) 1245. — Meci sa trenutno-fugasnom granatom OF-350 (nase izrade), upakovani su u nove drvene sanduke, koji su spolja premazani firnisom lanenog ulja. Oznake su nanete crnom bojom. Pakovanje je izvedeno po sledeCem: — 4 metka smesteno je neposredno u sanduk dimenzija: 770X470X X170 mm. Bruto tezina sanduka je 48 kg. Prazan sanduk tezak je 11 kg. Upaljaci su smeSteni u istom sanduku sa municijom, u posebnoj pregradi. 1246. — Meci sa trenutno-fugasnom granatom OF-350 (sovjetske izrade — novi) upakovani su u drvene sanduke po 5 komada. Bruto tezina sanduka je 59 kg. UpaljaCi MG-N upakovani su po 20 komada u metalnu hermetiCku kutiju, a cetiri ovakve kutije (80 upaljaca) smestene su u drveni sanduk. Bruto tezina sanduka je 42 kg. 1247. — Meci sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-350A i BR-350B, (s), remontovani, upakovani su po Cetiri komada u drveni sanduk di- menzija: 790X470X180 mm. Bruto tezina sanduka je 50 kg. Prazan san- duk tezak je 11 kg. Ambalaza za pakovanje ovih metaka je koriscena od izgadane mu- nicije 76 mm sa trenutno-fugasnom granatom OF-350. Sanduci su re- montovani — opravljeni i obojeni sivomaslinasto. Oznacavanje sanduka je zuto. 196
1248. — Meci sa pancimo-obelezavajuCim zrnom BR-350B (sovjetski — novi) upakovani su. po 5 metaka u drveni sanduk. Bruto tezina sanduka je 63 kg. 1249. — Meci sa potkalibarnim zrnom BR-354P, (s), remontovani, upakovani su po Cetiri komada u drveni sanduk dimenzija: 790 X470 X X180 mm. Bruto tezina sanduka je 33 kg. Prazan sanduk tezak je 8 kg. 1250. — Meci sa nerotirajucim kumulativnim zrnom BK-354M (so- vjetski — novi) upakovani su po pet komada u drveni sanduk. Bruto tezina sanduka je 62 kg. Upaljaci (GPV-2) upakovani su po 16 komada u metalnu herme- tiCku kutiju. Cetiri ovakve kutije (64 upaljaca) smesteno je u drveni san- duk. Bruto tezina sanduka je 25 kg. 1251. — Skolski meci M63 upakovani su po dva komada u drveni sanduk. Dimenzije sanduka su: 730X260X150 mm. Bruto tezina sanduka je 23 kg. 1252. — Skolski meci M69, upakovani su u drvene sanduke po pet, ili Cetiri komada zavisno od toga da li su koriSCeni sovjetski ili nasi sanduci od bojeve municije. (18) Obelezavanje municije 76 mm za top M42 (s) 1253. — U zavisnosti od toga da li je municija proizvedena (remon- tovana) pre izdavanja propisa о obelezavanju municije ili ne (1957), ozna- ke se medusobno razlikuju. Konkretno, municija 76 mm sa trenutno- -fugasnom granatom OF-350, izradena je pre izdavanja Uputstva о obe- lezavanju municije u JNA. Oznake na ovoj municiji su date po sledecem: A - OZNAKE NA UPALJACU Na telu upaljaCa, zigovima su navedeni podaci о proizvodaCu (»66« — preduzece »Krusik«), modelu upaljaCa (KTM-1) i seriji i godini izrade upaljaCa (49/53). В — OZNAKE NA KOSULJICI GRANATE S jedne strane koSuljice, data je oznaka za eksplozivno punjenje (T), vrstu granate i nomenklaturni broj oruda za koje je granata namenjena (OF-350), a s druge strane kalibar i tezinski znak granate (76 + +). C — OZNAKE NA CAHURI Na plaStu Cahure su navedene sledece oznake: — UOF-354M (vrsta metka — sjedinjen ili dvodelni, vrsta granate i nomenklaturni broj oruda za koje je municija namenjena); 197
— 76 mm M42 (kalibar i model oruda); 171 — 4/1 --- SUF (vrsta baruta, serija, godina izrade i oznake za 45 nadin proizvodnje baruta); — 15—47—22 (laboracna serija, godina laboracije i cznaka preduzeca koje je proizvelo municiju). D — OZNAKE NA SANDUKU ZA PAKOVANJE METAKA Celokupni podaci о municiji naneti su na prednju stranu sandu- ka i to: a) Levo od bra vice za zatvaranje sanduka Na ovom delu sanduka najpre je dat kalibar i model oruda (76 — 42), zatim tezinski znak granate (++) i podaci о upaljacu — proizvodac i serija (KTM-1 — 66-44). b) Izmedu bravica za zatvaranje sanduka Podaci na ovom mestu sanduka odnose se na vrstu metka i nomen- klaturnu oznaku oruda (UOF-354M), godinu zavrsetka laboracije metka (ZAV.LAB.47) i broj upakovanih metaka u sanduku (4 kom). c) Desno od bravice za zatvaranje sanduka Ovde su najpre dati podaci о barutu i to: vrsta (BG-5), serija i godina izrade (13/37), kao i laboracna serija f preduzece — proizvodac (12-47-22). 1254. — Municija 76 mm sa trenutno-fugasnom granatom OF-350 (nova sovjetska), obelezena je po sledecem: A — OZNAKE NA UPALJACU Na telu upaljaca zigovima su naneti podaci о modelu upaljaca, pro- izvodacu i seriji (MG-N,ZID-4-63). В — OZNAKE NA KOSULJICI GRANATE Na jednoj strani kosuljice granate crnom bojom naneti su podaci о vrsti eksploziva i indeksu granate (T-OF-350). S druge strane postoje podaci о proizvodacu, i seriji izrade granate (112-3-67), zatim kalibar granate i tezinski znak (76 ++). c — OZNAKE NA CAHURI METKA Na plastu cahure su crnom bojom dati sledeci podaci: — vrsta metka i nomenklaturna oznaka oruda za koje je municija namenjena (UOF-354M); — kalibar i model baruta (9/7 SU 25/DA); — laboradna serija municije (78 — 67 — 732). 198
D — OZNAKE NA SANDUKU ZA PAKOVANJE MUNJCIJE Na prednjoj strani sanduka navedeni su sledeci podaci: — kalibar i model oruda (76 — SU i TANK); — vrsta granate (OSK.FUG.); — tezinski znak (+ +); — laboraCna serija (78 — 67 — 732); — kolidina metaka i bruto tezina sanduka (5 ST. BRUTO 59 kg). E — OZNAKE NA SANDUKU ZA PAKOVANJE UPALJACA Podaci se odnose na model upaljaca (MG-N), seriju (10 — 4 — 63), ko- licinu (80 ST) i bruto tezinu sanduka (42 kg). 1 255. — Municija 76 mm sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-350A i BR-350B, kao i municija sa potkalibarno-obelezavajucim zrnom BR- -354P, remontovana je posle izlaska propisa о obelezavanju municije u JNA, te je obelezavanje izvrseno po sledeCem: A — OZNAKE NA KOSULJICI ZRNA Na cilindricnom delu kosuljice navedeni su sledeci podaci: — 76 mm top M42 (kalibar i model oruda za koje je municija na- menjena); — PANC. OBEL. (BR-350A) vrsta zrna i originalna oznaka); — RZK5801-l,R (oznaka remontnog zavoda, godina, serija i rata remonta, kao i oznaka da je municija remontovana). В — OZNAKE NA CAHURI METKA Na plastu Cahure se uglavnom ponavljaju podaci dati na kosuljici zrna. Nove oznake se odnose na barutno punjenje, te je u ovom cilju navedena koliCina baruta u cahuri (1020 gr), vrsta baruta (NC-34), oznaka proizvodaca baruta, serija i godina izrade (MBL5707). C — OZNAKE NA SANDUKU ZA PAKOVANJE METAKA Sadrzaj i raspored oznaka je sledeci: a) Poklopac i leva bodna strana Na ovim delovima sanduka navedeni su podaci о kalibru i skracenoj oznaci municije — 76 mm PO (BR-350A) i laboracnoj seriji municije (RZK5801-l,R). b) Prednja strana sanduka Svi najpotrebniji podaci о municiji nalaze se na ovoj strani san- duka. Sadrzaj je sledeci: 76 mm TOP M42 4 kom METAK SA PANC. OBEL. GRAN. (BR-350A) RZK5801-l,R BRUTO: 50 199
c) Desna bodna strana sanduka Podaci na ovoj strani sanduka odnose se iskljudivo na barut (NC-34, MBL5707). 1256. — Municija 76 mm sa pancirno-obelezavajucim zrnom RB-355B i kumulativnim zrnom BK-354M (sovjetska nova), obelezene su po pri- meru koji je dat kod metka sa trenutno-fugasnom granatom OF-350 (s). 1257. — Obelezavanje skolske municije M63 objaSnjeno je kod 57 mm skolskih metaka M63 za pt top Ml-4 (a). 1258. — Skolski meci M69 obelezeni su po sledecem: A — DEO ZRNA KOJI IMITIRA UPALJAC Ovaj deo zma nije obojen, a oznaka »SKOLSKI«, utisnuta je Zi- govima. В — DEO ZRNA KOJE IMITIRA KOSULJICU Spoljna povrSina kosuljice obojena je plavo, a oznake su nanete belom Stamparskom bojom. Sadrzina oznaka i redosled ispisivanja je kao u municije koja je u nas proizvedena posle izlaska propisa о obeleZa- vanju municije u JNA (1957. god.). Konkretan primer ovog nadina obele- zavanja vidi se u tacki 1255. Razlika je samo u tome sto se ovde oznake odnose na TF granatu i Sto je preko ovih oznaka, dijagonalno, ispisana rec »SKOLSKI«. Ovaj podatak je nanet crvenom bojom. c — Cahura skolskog метка Obelezavanje dahure izvrseno je crnom Stamparskom bojom. Sadrzaj oznaka je kao u bojeve municije (tadka 1253), s tim Sto je, kao i kod zrna, preko oznaka (dijagonalno) ispisana crvenom bojom red »SKOLSKI«. D — SANDUK ZA PAKOVANJE SKOLSKIH METAKA Sanduci su obojeni plavo a oznake su date belom Stamparskom bo- jom. Kompletni podaci о municiji navedeni su na prednjoj strani san- duka. Sadrzaj obelezavanja je sledeci: UPALJAC 76 mm TOP M42 UTI,KTM-1 4 kom Ser.6901 METAK SA TREN. FUG. GRAN. (OF-350) Bruto: 48 kg RZK6901-1 Preko ovih oznaka, dijagonalno, ispisana je crvenom bojom red •Skolski*. Na poklopcu sanduka navedene su samo osnovne oznake о municiji: 76 mm TF (OF-350) RZK6901 I preko ovih oznaka ispisan je podatak »SKOLSKI«, kao Sto je napred objaSnjeno. 200
4) 76 mm MUNICIJA ZA TOP M48B1 1259. — Za 76 mm top M48B1, postoje sledede vrste metaka: — 76 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom OF-350; — 76 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom TF,M55; — 76,mm metak sa trenutno-fugasnom granatom M70, remontovan; — 76 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom OF-350 i upalja- cem UTIU, M63, remontovan; — 76 mm metak sa kumulativnim zrnom M50 (BP-350 (2) — 76 mm metak sa vezbovnim zrnom M71; — 76 mm manevarski metak M71; — 76 mm Skolski metak M66, sa trenutno-fugasnom granatom; — 76 mm opitni metak. Pored navedenih metaka iz topa 76 mm M48B1 mogu se upotrebiti i meci namenjeni za 76 mm pukovski top M27. Medutim, meci namenjeni za top 76 mm M42 »ZIS«, ne smeju se koristiti za gadanje iz ovih oruda. (1) 76 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom OF-350 1260. — Metak sa trenutno-fugasnom granatom, namenjen je za uni- stavanje iive sile i otkrivenih ciljeva, kada je upaljac podesen na tre- nutno dejstvo, a za ruSenje fortifikacijskih objekata, kada je upaljac podeSen na inerciono dejstvo. Metak (si. 264) se sastoji od: upaljada, kosuljice granate, eksploziv- nog punjenja, cahure, barutnog punjenja i topovske kapsle. 1261. — Upaljac KTM-1 obraden je u tadki 1207. 1262. — Osim upaljada KTM-1, metak sa granatom OF-350 moze biti kompletiran upaljacemKTM-lPl. Kod ovog upaljaca su u cilju po- vedanja njegove sigumosti izvrSene sledede izmene: — mehanizam za udarno dejstvo je sasvim druge konstrukcije u odnosu na upaljad KTM-1. Zapravo, to je udama sprava od upaljada PD.M51A5 (tacka 792) prilagodena gabaritu ovog upaljada; — zvezdasta plocica je zamenjena novom plocicom iste konstrukcije; — krilasta opruga je takode zamenjena novom oprugom, iste kon- strukcije; — iznad inicijalne kapsle, stavljena je tanka mesingana plocica, kao preventivno osiguranje za sludaj ispadanja kapsle iz svog leziSta. 1263. — KoSuljica je od granatnog delika, izradena kovanjem iz jednog komada. Na njoj su dva centrirajuca i jedan vodeci prsten. Vodeci prsten je od bakra. Deo pozadi njega je cilindridno-konusan. U cilju zaStite od korozije, na centrirajudim prstenovima i delu gra- nate pozadi vodeceg prstena je na municiji izradenoj do 1953. godine nanet plavi transparentni lak, dok su ostali delovi (izuzev vodeceg prste- na) obojeni sivo. Kosuljice izradene kasnije, obojene su sivomaslinasto »po celoj povrSini (tkz. uniformno bojenje). 201
i a b SI. 264 — 76 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom OF-350: a) Granata: 1 — Upaijad; 2 — Dopunski detonator; 3 — KoSuljica granate; 4 — Eksplozivno punjenje. b) Bojeva dahura: 1 — Cahura; 2 — Masa za hermetizaciju; 3 — Kartonski poklopac; 4 — Legura za debakarisanje; 5 — Kartonska cev; 6 — Kartonska prizma; 7 — Barutno punjenje br. 3; 8 — Barutno punjenje br. 2; 9 — Granidnik; 10 — Barutno punjenje br. 1 (osnovno); 11 — Topovska kapsla. 202
1264. — Eksplozivno punjenje je od trotila, koji je naliven u ko§u- Ijicu. U eksplozivnom punjenju su tri detonatorska pojacnika od preso- vanog trotila. Oni sluze za lakSe prihvatanje detonacionog talasa od detonatora upaljada na eksplozivno punjenje u granati. 1265. — Cahura je blago konusna sa ojadanim zadnjim delom i obo- dom za izvladenje iz lezista metka posle opaljenja. U dance cahure postoji otvor sa navojima za navijanje topovske kapsle. 1266. — Barutno punjenje je od nitroceluloznog baruta NC 4/1, NC K-41 ili NC-24. Po svojoj konstrukciji, barutno punjenje je promen- Ijivo, tj. sastoji se od tri delimicna punjenja. Medutim, gadanje se moze vrsiti i sa cetiri punjenja. Kompletiranje je izvrseno sa tri, zbog ustede baruta. Ukoliko se 2eli gadati na maksimalni domet, u cahuru treba dodati i cetvrto delimicno punjenje, preostalo od prethodnih gadanja. Ako nema ovakvog punjenja, ono se moze uzeti iz druge bojeve cahure. Radi sto efikasnijeg iskoriscenja barutnih gasova, i sigurnijeg pripaljivanja celo- kupnog punjenja, barutno punjenje (drugo i trece) stavljeno je u kar- tonski cilindar koji je udvrScen izmedu osnovnog (prvog) punjenja i kar- tonskog poklopca u vrhu barutnog punjenja. Ovaj cilindar je znatno uzi od unutrasnjeg prednika dahure. Iznad tredeg (poslednjeg) punjenja nalazi se kartonska prizma koja sprecava ovo punjenje da se eventualno po- meri napred, prilikom punjenja oruda. U barutnom punjenju se nalazi sredstvo za debakarisanje cevi. 1267. — Topovska kapsla. Bojeva dahura za metak sa trenutno-fuga- snom granatom moze biti kompletirana topovskom kapslom BD ili BD-1. Topovska kapsla BD opisana je u tacki 1214. Topovska kapsla BD-1 (si. 265) je veoma slicna topovskoj kapsli BD. Razlika je jedino u tome sto kapsla BD-1 ima zavojni prsten (2) i osi- gurac zavojnog prstena (2a). Ova dva elementa su postavljena radi po- boljSanja hermetizacije barutnog punjenja kapsle. Ovo se objaSnjava sledecim: pokrivka (1) kapsle BD je ucvrscena pertlovanjem. Usled toga dolazilo je do prskanja materijala na delu koji je povijen, te se kao posledica toga javljalo odvajanje pokrivke od tela i ostecenje hermetic- nosti kapsle. U kapsli BD-1 je ovaj nedostatak izbegnut time Sto je po- krivka udvrSdena pomocu zavojnog prstena. Dejstvo topovske kapsle BD-1 je isti kao i kapsle BD. (2) 76 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom TF,M55 1268. — Metak sa trenutno-fugasnom granatom M55 namenjen je za unistavanje neprijateljske zive sile i lakih tehnickih sredstava. Sastoji se od granate i bojeve dahure. Granatu (si. 266) dine sledeci elementi: upaljad, koSuljica, i eksplozivno punjenje. 1269. — Upaljac. Granata M55 moze biti kompletirana jednim od sledecih upaljada: UTU,M51A5, PD,M51A4 ili PD,M48. S obzirom da su ovo uglavnom isti upaljadi, to za njihovo upoznavanje treba koristiti opis dat u tacki 792—796. Upaljadi su inade navijeni na granate u toku proizvodnje municije i tako se duvaju do upotrebe. 203
1270. — Kosuljica je od granatnog Selika, izradena kovanjem iz jed- nog komada. Od koSuljice za trenutno-fugasnu granatu OF-350 razlikuje se po tome sto je kraca i sto ima siri otvor za uvijanje upaljada. Pored SI. 265 — Topovska kapsla BD-1: 1 — Pokrivka; 2 — Zavojni prsten; 2a — Osigurad zavoinog prstena; 3 — Barutno pu- njenje; 4 — Telo kapsle; 5 — Utvrdivad na- kovnja; 6 — Pripala barutnog punjenja; 7 — Konusni dep; 8 — Nakovanj; 9 — Inicijalna kapsla. SI. 266 — 76 mm trenutno-fugasna granata M55: 1 — Upaljad; 2 — KoSuljica granate; 3 — Eksplozivno punjenje; 4 — delidna plodica. ovoga, na dance kosuljice privarena je celicna plocica ciji je zadatak da spreci prodor barutnih gasova kroz eventualne prskotine na dancetu kosuljice. 1271. — Eksplozivno punjenje je od trotila koji je naliven u ko- Suljicu. 1272. — Bojeva cahura je po konstrukciji i nafiinu kompletiranja elementima skoro ista kao cahura metka sa trenutno-fugasnom granatom OF-350. Od nje se razlikuje po tome sto je barutno punjenje od nitrogli- cerinskog baruta i to: osnovno — od baruta NGB-081 (140 gr) a dva 204
delimicna — od baruta NGB-231 (174 gr). Pored ovoga, za kompletiranje ovih bojevih dahura upotrebljene su topovske kapsle TK.M55P1. SI. 267 — Topovska kapsla ТКДИ55Р1: 1 — Pokrivka; 2 — Barutno punje- nje; 3 — Telo kapsle; 4 — Pripala barutnog punjenja; 5 — Inicijalna kapsla; 6 — Prsten; 7 — Udarad. 1273. — Topovska kapsla TK,M55P1 (si. 267) se sastoji od mesinganog tela (3) koje na spoljnjem delu ima navoje za uvi- janje u cahuru a na dancu lezista za kljuc. Telo je sa prednje strane otvoreno radi smestaja barutnog punjenja (2), a sa zad- nje je namesten udarni mehanizam. Ba- rutno punjenje je od crnog baruta izrade- -'-a u vidu kolacica. U kanalu po perife- riji udubljenja u telu, nalazi se pripala od crnog baruta (4). Hermetizacija barut- nog punjenja izvrsena je najpre sa pokriv- kom od pergamenta i gaze koji su medu- sobno slepljeni a potom pomocu pokrivke od tombaka. Povrh svega naneta je masa za hermetizaciju. Udarni mehanizam je vrlo jednostavan i ima u svom sklopu ini- cijalnu kapslu (5) sa ugradenim nakov- njem i udarac (7). Kapsla je ucvrscena u telu a udaraS je Slobodan (pokretan) u prstenu (6). Dejstvo kapsle. Kineticka energija udarne igle oruda prenosi se u odredenom trenutku na udarad kapsle (7), koji usled ovog naglo polazi napred i gnjeSi inicijalnu smesu kapsle koja se pali. Plamen kapsle prolazi kroz otvor na telu i pripaljuje kolacifi od crnog baruta od dijeg se plamena zatim pali barutno punjenje u cahuri. (3) 76 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom M70, remontovan 1274. — Metak sa trenutno-fugasnom granatom M70, remontovan je i identidan sa metkom koji je kompletiran trenutno-fugasnom granatom OF-350, izuzev upaljaSa i barutnog punjenja koji je u celuloidnim Skolj- kama. Upaljac za trenutno-fugasnu granatu M70 je UTI,M68, koji je istih gabaritnih dimenzija kao upaljac KTM-1. Upaljac UTI,M68 je obraden u narednoj tafcki. -^>1275. — Upaljac 1ЛПЩ168 (si. 268) je mehanicki, udarni upaljac, tre- nutnog i inercionog dejstva,. potpuno osiguran. Regulisanje dejstva upa- ljaca vrsi se uklanjanjem kapice sa upaljaca ili ne. Osnovni polozaj upa- IjaCa, u kojem se isporuduje iz proizvodnje, je na inerciono dejstvo. Ski- danjem kapice pre gadanja, dobija se trenutno dejstvo. Upaljac ima sledece sklopove: — telo; — udarni mehanizam; — mehanizam za inerciono dejstvo, sa kapslom; — nosac detonatorske kapsle; — prenosno eksplozivno punjenje i detonator. 205
SI. 268 — Legenda na str. 208 206
SI. 268 — Legenda na str. 208 207
Kao poseban skiop koji funkcionise potpuno nezavisno od rada osta- lih mehanizama je pripaljivac pirotehniCkog osiguraca koji se sastoji od tega sa inicijalnom kapslom (34, 35) i trna sa oprugom (37, 36). Ovaj skiop nalazi se u nosacu mehanizma upaljaca (17) i u neposrednoj je vezi sa pomenutim osiguradem. C—C SI. 268 — Upaljad UTLM68: 1 — Kapica upaljada; 2 — Membrana; 3 — Udarad; 4 — Osiguravajuda kuglica; 5 — Zaptivac; 6 — Udarna igla; 7 — Opruga udarne igle; 8 — Armirajuda dahura; 9 — Armi- rajude kuglice; 10 — Telo upaljada; 11 — Naletnik; 12 — Utvrdivad inicijalne kapsle; 13 — Inicijalna kapsla; 14 — Uloiak; 15 — Nosad detonatorske kapsle; 16 — Detonator- ska kapsla; 17 — Nosac mehanizma upaljada; 18 — Preno- sno eksplozivno punjenje; 19 — Zaptivni prsten; 20 — Ko- Suljica detonatora; 21 — Detonatorsko punjenje; 22 — Ci- vija; 23 — Osovinica; 24 — Centrifugalni osigurad; 25 — Opruga centrifugal nog osigurada; 26 — Poklopac; 27 — Za- ptivnip rsten;’ 28 — Navrtka; 29 — Pokrivka; 30 — Barutni usporad; 31 — Nosad pirotehnidkog osigurada; 32 — Cep pirotehnidkog osigurada; 33 — Kosuljica prenosnog eks- plozivnog punjenja; 34 — Inercioni teg; 35 —• Inicijalna kapsla; 36 — Opruga; 37 — Trn; 38 — Civija. Telo upaljaca izradeno je od celika. Od korozije.je zaSticeno cinko- vanjem. U udubljenje s prednje strane, smesten je mehanizam za udamo i inerciono dejstvo sa inicijalnom kapslom. Na vrhu tela upaljada nare- zani su navoji za uvijanje kapice (1). Na zadnjem delu sa spoljne strane postoje navoji za navijanje upaljaca na granatu. Sa zadnje strane, u telo upaljaca uvija se koSuljica detonatora (20), koja je nesto produzena radi smestaja nosaca mehanizma upaljaca (17) sa nosadem detonatorske kapsle (15) i prenosnog eksplozivnog punjenja (18). Udarni mehanizam sacinjavaju slededi elementi: udarad (3) sa iglom (6), osiguravajuce kuglice (tri komada) (4), armirajuca cahura (8) sa opru- gom (7) i dve armirajuce kuglice (9). Ovaj mehanizam je ujedno i osigu- 208
ravajuci, jer spreCava neoCekivano dejstvo inicijalne kapsle. Ovo je po- stignuto na taj nacin Sto .udama igla ne mo2e da prevremeno opali inici- jalnu kapslu, jer je u tome sprecavaju armirajuce kuglice. S druge strane, armirajuCe kuglice ne mogu da ispadnu iz svog lezista u naletniku (11) jer ih u tom polozaju drzi armirajuca cahura, koja opet ne moze da se podigne nagore (pod dejstvom svoje opruge) od osiguravajuCih kuglica, koje se jednim delom oslanjaju na armirajucu cahuru, a drugim u zljeb na glavi udarne igle. Mehanizam za inerciono dejstvo je veoma jednostavan i ima nalet- nik (11) i inicijalnu kapslu (13). Svojim donjim krajem, naletnik se osla- nja na ulozak (14), a gomjim pritiska na oprugu armirajuce cahure (7), tako da je u svom lezistu pokretan, sto mu omogucava da u odredenom trenutku (pri regulisanju upaljaCa na inerciono dejstvo) inicijalnu kapslu donese do udarne igle. Nosac detonatorske kapsle (15). Okolnost da je ovaj upaljac osigu- ranog tipa, postignuta je zahvaljujuci upravo polozaju ovog nosaca. Na- irne, detonatorska kapsla u ovom nosaCu postavljena je pod uglom koji obezbeduje potpuni prekid inicijalnog lanca za slucaj da neocekivano dode do dejstva inicijalne kapsle ili pak same detonatorske kapsle. U ovom (neutralnom) polozaju, nosac detonatorske kapsle fiksiran je cen- trifugalnim osiguraCem (24) i pirotehniCkim osiguraCem (32). Prenosno eksplozivno punjenje (18) ispunjava otvor u telu obrtnog mphanizma (17). Izradeno je od tetrila. Zadatak mu je da prenese deto- nacioni talas od detonatorske kapsle ka detonatoru. Detonatorsko pu- njenje je takode od tetrila i smesteno u kosuljicu koja je navijena na telo upaljaca. Armiranje i dejstvo upaljaca. Kada granata krene iz svog leziSta u cevi, armirajuca cahura (8) zbija svoju oprugu (7), spusta se nadole i oslobada osiguravajuCe kuglice (4), koje ispadaju u Slobodan prostor iz- medu tela upaljaCa i armirajuce Cahure. Istovremeno i udaraC (3) sa udamom iglom (6) zaostaje, a udama igla se svojim ispustom (ojacanim delom) oslanja na armirajuce kuglice (9), koje sprecavaju njeno dalje kretanje ka inicijalnoj kapsli (13). Kada granata napusti cev, armirajuca Cahura se pod dejstvom svoje opruge vraca nagore, s tim sto se sada podize vise za veMcinu precnika osiguravajuCih kuglica. To je dovoljno da se oslobode otvori na naletniku (11) u kojima su smestene armirajuce kuglice. Posle ovog, pod dejstvom centrifugalne sile, armirajuce kuglice se sklanjaju ustranu i tako otvaraju Slobodan put udarnoj igli prema ini- cijalnoj kapsli. Na ovaj naCin je izvrseno armiranje mehanizma za udar- no dejstvo. Armiranje nosaCa detonatorske kapsle, vrsi se na sledeci nacin: usled sile inercije koja se javlja pri polazu granate u cevi, inercioni teg (34) sa inicijalnom kapslom (35), polazi nanize, savladavajuCi pri tom oprugu (36), i nabada inicijalnu kapslu na tm (37). Plamen inicijalne kapsle zatim pripaljuje usporaCku smesu pirotehnickog osiguraca (30) koja gori odredeno vreme — dok granata ne napusti cev oruda. Nakon ovog, usled centrifugalne sile, sklanjaju se ustranu Cep (32) pirotehnickog osiguraCa (na mesto sagorelog barutnog usporaCa) (30) i centrifugalni osiguraC (24), tako da je sada nosaC (15) Slobodan u svom lezistu u nosaCu meha- 14 209
nizma upaljaca (17) i pod uticajem pomenute sile okrene se na osovini- cama (23) i dovede detonatorsku kapslu u liniju sa inicijalnom kapslom i prenosnim eksplozivnim punjenjem. Na ovaj nacin uspostavljen je pot- pun vatreni lanac, koji je bio prekinut pomenutim polozajem detona- torske kapsle. Da bi se sprecila eventualna promena polozaja nosaca detonatorske kapsle u toku leta kroz vazduh, ili na cilju (pod uticajem spoljnih faktora), i time ponovo doslo do prekida uspostavljenog inicijal- nog lanca, nosac detonatorske kapsle biva zabravljen u armiranom polo- zaju od strane dve divije (38) koje usled centrifugalne sile izlaze jednim delom iz svojih lezista na nosacu detonatorske kapsle i ulaze u nosac me- hanizma upaljaca. Posle udara granate u prepreku (ako je sa upaljaca skinuta kapica), usled reakcije prepreke, membrana se pokida i udarac sa udarnom iglom polazi nazad i ubodom dovodi do dejstva inicijalnu kapslu. Ako se pri udaru granate о cilj na upaljacu nalazi kapica, udarna igla ostaje na svom mestu a naletnik (11) sa inicijalnom kapslom polazi napred usled cega se inicijalna kapsla aktivira. U oba slucaja (sa kapicom ili bez nje) plamen od inicijalne kapsle izaziva dejstvo detonatorske kapsle te se preko prenosnog eksplozivnog punjenja i detonatora inicira eksplozivno punjenje u granati. (4) 76 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom OF-350 i upaljacem UTIU,M63, remontovan 1276. — Ovaj metak se, osim po upaljacu (UTIU, M63), razlikuje od prethodnog po tome sto je u eksplozivnom punjenju stavljeno cetiri tro- tilska valjcica, radi sigumijeg prenosa detonacionog talasa sa upaljada na eksplozivno punjenje. Upaljac UTIU,M63 opisan je u tacki 1469. (5) 76 mm metak sa kumulativnim zrnom M50 (BP-350/2) / 1277. — Metak sa kumulativnim zrnom M50 (si. 269) namenjen je za unistavanje oklopljenih tehnickih sredstava. Sastoji se od: upaljada, kosuljice sa balistidkom kapom, levka sa sprovodnom cevcicom, eksplo- zivnog punjenja, detonatora, cahure, barutnog punjenja i topovske kapsle. 1278. — Upaljac K-451 (si. 270) je udarni, trenutnog dejstva, a spada u grupu neosiguranih upaljaca, jer nema prekinut inicijalni lanac. Sastoji se od: tela, mehanizma za opaljenje i osiguranje i inicijalno-detonatorske kapsle. Telo je izradeno od mesinga. U udubljenju na prednjem kraju smesten je udarac (2) a u zadnji deo tela smesteni su ostali podsklopovi upaljada. SI. 269 — 76 mm metak sa kumulativnim zrnom M50 (BP-350/2): 1 _ Upaljad; 2 — Balistidka кара; 3 — ZaStitnik levka; 5 — KoSuljica zrna; 6 — Eksplozivno pu- njenje; 7 Sprovodna cevdica; 8 — Detonatorska kapsla; 9 — Prenosno eksplozivno punjenje; 10 — Cep; 11 — Kartonski poklopac; 12 — Cahura; 13 — Kesica sa barutnim punjenjem; 14 — Kartonska cev; 15 — Granidnik; 16 — Barutno punjenje; 17 — Topovska kapsla. 210
12. 23 2£ 15 16 12 SI. 270 — Upaljad K-451 za 76 mm metak sa ku- mulativnim zrnom M50: I — Zastitna кара: 2 — Udarac; 3 — Osigurad; 4 — Telo upaljaca; 5 — Cande; 6 — Udarna igla; 7 — Vodica; 8 — Cahura; 9 — Armiraiuda kuglica; 10 — Armirajudi prsten; I* — Osigurayajuca kuglica; 12 — Opruga armirajudeg prs- tena; 13 — Iniciialno-detonatorska Kapsla; 14 — Detona- torsko punjenje; 15 — Cevdica.
Udarac je izraden od drveta. Na njegovoj donjoj strani navuden je mesingani cancic. Udarac se u gornjem polozaju sa delom koji viri iznad tela upaljaca, drzi pomocu jedne tanke mesingane zice (3) koja popredno prolazi kroz udarac i svojim krajevima se oslanja na gomju ivicu tela upaljaca. Udama igla (6) se nalazi u vodici (7) i njeno eventualno kre- tanje nadole je onemoguceno trima osiguravajucim kuglicama (11), koje jednom polovinom sluze kao oslonac igli, a drugom zalaze u otvor na vodici. Njihovo eventualno ispadanje spredava armirajuci prsten koji je navucen preko vodice udarne igle. Armirajuci prsten u montaznom polo- zaju drzi armirajuca kuglica (9) koja jednim delom zalazi u kanal na vodici a drugim u zljeb na glavi armirajuceg prstena. Time je spredeno da prsten pod uticajem svoje opruge (12) pode nagore i oslobodi armirajuce kuglice, sto bi izazvalo armiranje upaljaca. Inicijalno-detonatorska kapsla (13) smestena je u posebnu cahuricu i utvrdena sa donje strane tela upaljaca pomocu cevcice (15). Zadatak ove cevcice je, osim toga, usmeravanje gasova ka detonatoru, stvorenih dejstvom inicijalno-detonatorske kapsle. Kapsla je inace pokrivena vrlo tankom bakarnom membranom na koju se po armiranju upaljada osloni udama igla svojim vrhom. Armiranje i dejstvo upaljaca. U momenta polaza zrna, usled sile inercije, armirajuci prsten (10) zaostaje, savladavajuci pri tom otpor svoje opruge (12), usled dega armirajuca kuglica postaje slobodna i ispada u prostor izmedu vodice (7) i dahure (8). Po prestanku sile inercije, opru- ga, koja tezi da se rasiri, potiskuje nagore armirajuci prsten. U tom mo- menta ispadaju iz svojih lezista osiguravajuce kuglice (11) na koje se oslanja udama igla i ova sada postaje slobodna, te se svojim vrhom osloni na membranu. Upaljad je ovim potpuno armiran. U momentu udara zma u prepreku (vrhom upaljaca), usled reakcije prepreke, udarac prekida osi- gurad od zice (3) i naglo potiskuje nazad udamu iglu koja ubodom dovodi do dejstva inicijalno-detonatorsku kapslu, a ova aktivira detonator na dnu eksplozivnog punjenja. Ako upaljac K-451 udari u prepreku pod uglom manjim od 25°, izostace dejstvo na cilju. 1279. — Kosuljica je od kovanog celika. Sa obe strane je otvorena. Na prednjem kraju navijena je celicna balistidka кара (2), a na zadnjem uvijen dep (10). Na njoj su dva centrirajuca i jedan vodeci prsten. Vodeci prsten je od bakra. Deo pozadi vodeceg prstena je cilindricno-konusan. Posto upaljadi nisu navijeni na zma, to su usta kosuljice zaStidena cepom. Centrirajuci prstenovi i deo pozadi vodeceg prstena su lakovani plavim lakom. Balistidka кара je obojena emo, a kosuljica sivo. 1280. — Levak je najdesce bakarni, a moze biti izraden od celika ili cinka. Konusnog je oblika i zasticen je od ostecenja (pri dejstvu inici- jalno-detonatorske kapisle), delidnim prstenom (3). Utvrden je izmedu ovog prstena i sprovodne cevdice (7). Svojim telom intimno naleze na eksplozivno punjenje. Sprovodna cevcica se uglavnom izraduje od bakra. Po svom poloZaju u eksplozivnom punjenju ona se nastavlja na levak i proteze do detonatora u dnu eksplozivnog punjenja. 212
1281. — Eksplozivno punjenje je c>d smeSe trotila i heksogena (u odnosu 60:40), koja je nalivena -u koSuljicu. Eksplozivno punjenje je oblikovano u vidu konusa, kako bi se pri dejstvu dobio kumulativni efekat. Kroz sredinu eksploziva postoji otvor (oblozen sprovodnom cevdi- com), koji vodi ka detonatoru. 1282. — Detonator je izraden od flegmatizovanog heksogena, koji je stavljen u celicnu koSuljicu. U sredini detonatora, naspram sprovodne cevcice, postavljena je detonatorska kapsla, ciji je zadatak da prihvati plamen od upaljada i sopstvenom detonacijom aktivira detonatorsko punjenje. 1283. — Cahura je ista kao kod metka sa trenutno-fugasnom grana- tom OF-350. 1284. — Barutno punjenje je od baruta NC 4/1, NC K-41, ili NCD-11. Barut je smeSten u jednu kesicu (posto je ovaj metak po svojoj kon- strukciji sjedinjen), koja je u cahuri ucvrscena kartonskim cilindrom i kartonskim poklopcem. Legura za debakarisanje je od kalajno-olovne legure, tezine 40 gr. 1285. — Topovska kapsla. Bojeva cahura za ovaj metak moze biti kompletirana topovskom kapslom BD ili BD-1. Kapsla BD opisana je kod metka sa trenutno-fugasnom granatom OF-350 za top M42 (s), a kapsla BD-1 u taCki 1267. (6) 76 mm metak sa vezbovnim zrnom M71 1286. — Metak sa vefcbovnim zrnom, namenjen je za izvrsenje mirno- dopskih artiljerijskih gadanja u cilju uveibavanja posluge i komandnog sastava radi sticanja neophodnog iskustva. Metak (si. 271) se sastoji od zrna i bojeve cahure. Zrno Cine sledeci elementi: upaljac, koSuljica, obelezavajuce punjenje i inertno punjenje. 1287. — UpaljaC. Zmo moze biti kompletirano jednim od slededih upaljaca: UTU,M51A5, PD,M51A5, PD,M48A3 ili PD,M48A2 sa detona- torom M24 ili M21A4. Opis upaljada PD,M51A5 dat je u taCki 792—796, pa s obzirom da su ostali upaljaci kojima mogu biti kompletirana ve- zbovna zrna iste konstrukcije, treba za njihovo upoznavanje koristiti vec pomenuti opis. 1288. — Kosuljica vezbovnog zrna je u stvari kosuljica TF granate OF-350, koja je skracena za oko 50 mm, radi navijanja upaljaca, tipa M51A5. Opis kosuljice dat u tacki 1270 moze se koristiti pri upoznavanju vezbovnog zrna M71. 1289. — Obelezavajuce punjenje je namenjeno da pri dejstvu zrna na cilju obelezi mesto pogotka. Izradeno je od 30 gr crvenog fosfora 213
i smesteno u kutiju od polietilena. Kutija sa obelezavajucim punjenjem nalazi se neposredno ispod detonatora upaljaca. Na cilju prilikom paljenja, crveni fosfor daje gust beli dim. 1290. — Inertno punjenje ispunjava preostali deo kosuljice. Izradeno je od sme- se kamenog praha (tucanika) i bitumena, poznate pod imenom »Strazbit«. Inertno punjenje se stavlja u kosuljicu da bi zrno imalo odgovarajucu tezinu bojeve granate. 1291. — Bojeva cahura je ista kao kod metka sa trenutno-fugasnom granatom OF-350, (tacka 1265—1267). 1292. — Dejstvo vezbovnog zrnaM71. Pri susretu zrna sa preprekom i dejstva upaljaca, detonator upaljaca razbija pred- nji ozivalni deo kosuljice i istovremeno pali obelezavajuce punjenje. Sagoreva- njem crvenog fosfora, stvara se gust beo dim, cije trajanje moze biti i do 10 se- kundi. Pod povoljnim meteoroloskim uslo- vima, mesto pogotka je uocljivo na odsto- janju od vatrenog polozaj a i do 5 km. Pri neposrednom gadanju na vertikal- nu metu (od daske, sperploce, lima i si.) do rasprskavanja zrna dolazi na samoj meti ili neposredno iza nje. Pri gadanju na metu od manje otpornog materijala (juta, ter papir i si.) ne dolazi do aktivi- ranja upaljaca. Zrno u ovom slucaju pro- lazi kroz metu i aktivira se nakon udara na teren. U slucaju laganja upaljaca i rikoseta, zrno ce leteti na daljinu na kojoj leti i bojeva granata, s tim sto ce na mestu pada zrno biti manje opasno od bojeve granate. Medutim, dimenzije opasnih zona pri ga- danju kao i ostale mere bezbednosti, mo- raj u biti iste kao da je u pitanju bojeva granata. Pri gadanju metkom sa vezbov- Sl. 271 — 76 mm metak sa vezbovnim zrnom M71: l — Upaljac; 2 — Obelezavajuce punjenje; 3 — Interno punjenje;' 4 — Kosuljica; 5 — Kartonska prizma; 6 — Kar- tonska cev; 7 — Cahura; 8 — Barutno punjenje br. 3; 9 — Barutno punjenje br. 2; 10 — Barutno punjenje br. 1 (osnovno); 11 — Topovska kapsla.
nim zrnom M71, treba koristiti tablice ga- danja za trenutno-fugasnu granatu M55. (7) 76 nun manevarski metak M71 1293. — Manevarski metak je name- njen za imitaciju bojevog gadanja pri ma- nevrima, vezbama i drugim taktiCkim rad- njama. Takode se koristi i za pocasne paljbe. Ova vrsta municije nema zrno tako da se pri gadanju cuje samo pucanj i to na mestu opaljenja metka. Manevarski metak (si. 272) se sastoji od slededih elemenata: — cahure; — topovske kapsle; — barutnog punjenja sa pripalom, i — kartonskih elemenata. Cahura je od bojevog metka 76 mm. Na njoj nisu vrSene nikakve prepravke. Od korozije je zasticena pasiviziranjem. Topovska kapsla (TK,M55P1) opisana je u tacki 1273. Barutno punjenje je od sitnog, lovaCkog baruta, oznake NC-01. Barut je slobodno nasut u cahuru. Sa gomje strane je zatvoren kartonskim kruzicima. Tezina baruta je 130 gr. Pripala je od crnog ba- ruta, granulacije № 7. Tezina baruta je 30 gr. Barut je smesten u svilenu kesicu koja je nalepljena na otvor za prolaz pla- mena od kapsle ka barutnom punjenju. Kartonski elementi se sastoje od tri donja i tri gomja kartonska poklopca. Izmedu njih je distanciona prizma (5), a izmedu poslednjeg i dva gomja poklopca (3) je nalepljena uz zidove cahure kartonska traka Sirine 50 a debljine 3 mm. Iznad gomjeg kartonskog poklopca nalivena je masa za hermetizaciju. Ovi kartonski po- klopci spredavaju ispadanje baruta i obe- zbeduju njegovu zastitu od vlage. Osim ovog, kartonski elementi kod ovog metka imaju ulogu da sa prednje strane zatvore »komoru« za sagorevanje barutnog punje- nja i time obrazuju zatvoreni sistem koji ce kasnije (pri opaljenju metka) omogu- Sl. 272 — 76 mm manevarski me- tak M 71 za brdski top M48B1: 1 — Masa za hermetizaciju; 2 — Kar- tonska traka; 3 — Kartonski kruzic; 4 — Cahura metka; 5 — Distanciona prizma; 6 — Kartonski kruiid; 7 — Barutno punjenje; 8 — Pripala: 9 — Topovska kapsla. citi pojavu eksplozije barutnog punjenja. Pri opaljenju metka dolazi do paljenja barutnog punjenja. Sagore- vanjem barutnog punjenja (u zatvorenom prostoru), dolazi do eksplozije baruta i pojave pucnja kao neposredne posledice nagle promene pritiska 215
vazduha. Delovi kartonskih elemenata izlecu napred i padaju ispred oruda u pravcu gadanja. Bezbednosno odstojanje pri gadanju artiljerij- skom manevarskom municijom nije manje od 100 m. a) b) SI. 273 — 76 mm skolski metak M66 sa trenutno-fugasnom granatom: a) Granata* 1 — Upaljad; 2 — Olovo; 3 — KoSuljica granate; 4 — Predka. b) Bojeva dahura: 1 — Kar- tonski poklopac; 2 — Cahura; 3 — Kartonska cev; 4 — Delimidno punjenje br. 3; 5 — Delimidno punjenje br. 2; 6 — Osnovno punjenje; 7 — Topovska kapsla. 216
(8) 76 mm skolski metak M66, sa trenutno-fugasnom granatom 1294. — Skolski metak (si. 273) je namenjen za obuku posluge u pu- njenju i praznjenju oruda. Svi elementi metka su inertni. Metak je dvo- delni i sastoji se od: upaljada, koSuljice granate, dahure, barutnog pu- njenja i topovske kapsle. 1295. — Upaljad. Kompletiranje kosuljice iz- vrseno je inertnim upaljadem KTM-1. Iz upaljaca su prethodno odstranjeni svi eksplozivni elementi. Upa- ljac je navijen na kosuljicu granate i kirnerovan. 1296. — Kosuljica granate je od bojeve municije. Dance kosuljice je izmenjeno utoliko sto je dno od- seceno i na odstojanju od 15 mm od zadnjeg preseka ko§uljica probusena. Kroz ovaj otvor (0 10 mm) provucena je celidna sipka (predka) i tu zavarena. Ova sipka je namenjena za izvlacenje granate iz cevi topa za vreme vezbe punjenja i praznjenja oruda. Da bi se dobila odgovarajuca tezina koSuljice, u nju je naliveno olovo na prednjem kraju do upaljada. Olovo je u kosuljicu naliveno u rastopljenom stanju i vezano za upaljac, tako da se pri rukovanju ne pomera. Spoljna povrsina koSuljice je obojena plavo, a upaljac i vodeci prsten su zasticeni lakovanjem. 1297. — Cahura skolskog metka je ista kao kod bojeve municije. 1298. — Barutno punjenje se sastoji od osnovnog i dva delimicna punjenja. Umesto baruta, kesice su napunjene drvenom strugotinom. Utvrdivanje ke- sica u cahuri izvr§eno je kartonskim elementima kao kod bojeve municije, izuzev sto cahura nije herme- tizovana. 1299. — Topovska kapsla je kapsla >BD« bez inicijalne kapsle i barutnog pojadnika. Spoj kapsle sa cahurom je hermetiziran selakom. 1300. — Sastavni deo skolskog metka je i speci- jalno izradena kuka za izvlacenje granate iz cevi topa (si. 274). To je u stvari celicna sipka, duJine 970 mm, 0 12 mm, koja je na jednom kraju povi- jena tako da u dobijeno udubljenje moze zaci predka, a drugi kraj je obraden (nareckan) u vidu rukovata. Na kuki je navuden inercioni teg (3), koji se moze slobodno pomerati izmedu granidnika (2,4). Postupak izvlacenja granate iz cevi topa, po- modu kuke, sastoji se u sledecem: prednji deo kuke navuci u cev topa i povijenim krakom zahvatiti prec- ku, i potom energicno povudi nazad. Inercioni teg ce, s obzirom da je Slobodan usled naglog trzaja poci unazad do granicnika (4) i tu se zaustaviti. Pri ovom SI. 274 — Kukaza vadenje skolske granate iz cevi oruda: 1 — Telo; 2 — Gra- nitnik; 3 — Inercioni teg; 4 — Granidnik. 217
teg je proizveo silu odredene vrednosti, koja u konkretnom slucaju pot- pomaze izvlaCenje granate iz lezista u cevi oruda. Kuka za izvlacenje granate iz cevi je po spoljnoj povrsini brunirana. (9) 76 mm opitni metak 1301. — Detaljan opis opitnog metka prikazan je u tadki 960 pa se isti moze koristiti za upoznavanje namene i konstrukcije opitne municije. Razlika je, naravno, u gabaritu i tezini metaka. Za top 76 mm M48B1 ne postoji hidrozmo. (10) Tehnicki podaci za municiju 76 mm za top M48B1 1302. — Tehnicki podaci za municiju 76 mm, vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 68 Naziv elementa i Materijal i Teiina 1 (gr) Duiina (mm) Metak sa trenutno-fugasnom granatom OF-350, trenutno-fugasnom granatom M70, remontovan i trenutno-fugasnom granatom OF-350 i upaljacem UTIU,M63 UpaljaC KTM-1 Mesing 390 100 Upaljac UTI,M68 Celik 358 102 Upaljad UTIU,M63 Mesing 440 106 Kosuljica Celik 5200 300 Eksplozivno punjenje TNT 600 — Cahura Mesing 1550 385 Barutno punjenje NC barut 380 — Topovska kapsla (BD, BD-1) Mesing 75 25 Kompletan metak sa upaljacem KTM-1 — 8200 642 Metak sa trenutno-fugasnom granatom M55 UpaljaC (UTU,M51A5) Celik, mesing, silumin 970 150 KoSuljica Celik 5700 247 Eksplozivno punjenje TNT 420 — Cahura Mesing 1550 385 Barutno punjenje NGB barut 314 — Topovska kapsla TK,M55P1 Mesing 90 25 Kompletan metak — 9000 640 218
Naziv elemenata Materijal Te2ina (gr) Duhna (mm) Metak sa kui nulativnim zrnom M5 0 Upaljad (K-451) Mesing 72 50 Kosuljica sa balistickom kapom, levkom i sprovodnom cevcicom Celik, bakar 4400 308 Eksplozivno punjenje TH 600 — Cahura Mesing 1550 385 Barutno punjenje NC barut 350 — Topovska kapsla (BD, BD-1) Mesing 75 25 Kompletan metak — I 7000 630 (11) Balisticki podaci za municiju 76 nun za top M48B1 1303. — Balistidki podaci za municiju 76 mm, vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 69 Naziv municije Podetna brzina (m/sek) Maksimalni pritisak (kg/cm*) Domet (m) Metak sa trenutno-fugasnom grana- tom svih modela i metak sa vezbov- nim zrnom M71 398 1880 8750 Metak sa kumulativnim zrnom M50 346 (12) Pakovanje municije 76 mm za top M48B1 1304. — Municija 76 mm za top M48B1, upakovana je u drvene sanduke za poljski i brdski transport. U sanduku za poljski transport je upakovano po 4 metka, a u sanduke za brdski transport — po 4 ili 3 metka. Sanduci u kojima je smeSteno po cetiri metka, premazani su u cilju zastite od truljenja fimisom. Sanduci za pakovanje po tri metka, obojeni su sivomaslinasto. Oznake na prvima su nanete crnom, a na drugim zutom bojom. Sanduci su snabdeveni ruckama za nosenje, koje mogu biti izradene od gurtne ili metala. Sanduci za brdski transport, osim toga, imaju i alke za vesanje na samar tovarnog grla. 1305. — Meci sa trenutno-fugasnom granatom OF-350 upakovani su u sanduke za poljski (po 4 komada) i brdski transport (po 4 i 3 komada). Smesta j metaka izvrsen je po sledecem: 219
A — POLJSKI TRANSPORT — 4 metka smesteno je neposredno u drveni sanduk dimenzija: 770X470X170 mm. Bruto tezina sanduka je 46 kg. Prazan sanduk je tezak 11 kg. Upaljaci su upakovani u sanduk s municijom u posebnoj pregradi. В — BRDSKI TRANSPORT SmeStaj metaka izvrsen je po sledecem: — 4 metka upakovano je neposredno u drveni sanduk dimenzija: 790X470X180 mm. Bruto tezina sanduka je 48 kg. Prazan sanduk tezak je 12,5 kg. Upaljaci su upakovani u sanduk sa municijom u posebnoj pregradi. — 3 metka su smestena u drveni sanduk dimenzija: 630X460X165 milimetara. Bruto tezina sanduka je 36 kg. Prazan sanduk iznosi 9,5 kg. Upaljaci su smesteni u posebna lezista u sanduku s municijom. 1306. — Meci sa trenutno-fugasnom granatom M55 mogu biti upa- kovani na jedan od napred iznetih nacina, jer je za pakovanje ove municije koriScena iskljucivo stara (remontovana) ambalaza od izgadane municije 76 mm sa trenutno-fugasnom granatom OF-350. Dimenzije i tezine date za pojedina pakovanja u prethodnoj tacki, odnose se i na ovu municiju. 1307. — Meci sa trenutno-fugasnom granatom M70, remontovani, upakovani su na isti nacin kao meci sa TF granatom M55. 1308. — Meci sa kumulativnim zrnom M50 upakovani su u sanduke za poljski (4 komada) i brdski transport (3 komada). A — POLJSKI TRANSPORT Smestaj metaka izvrsen je po sledecem: — 4 metka upakovano je u drveni sanduk dimenzija: 740 X 440 X X140 mm. Bruto tezina sanduka je 41 kg. Prazan sanduk tezak je 12,5 kg. Upaljaci su upakovani svaki posebno u kartonske kutije pa u san- duk sa municijom u posebnoj pregradi. В — BRDSKI TRANSPORT Smestaj metaka izvrSen je po sledecem: — 3 metka upakovano je u drveni sanduk dimenzija 670 X 320 X X140 mm. Bruto tezina sanduka iznosi 30 kg. Prazan sanduk je tezak 8,5 kg. Upaljaci su upakovani i smesteni na isti nacin kao kod poljskog pakovanja metaka. 220
1309. — Pakovanje skolskih metaka M66 sa trenutno-fugasnom gra- natom izvrseno je u sanduke od izgadane bojeve municije i to: za brdski transport (3 komada) ili poljski transport (4 komada). Kuke za izvlacenje granata iz cevi oruda pakuju se po dva.komada u posebno izradene sanduke. Dimenzije sanduka su sledece: 1020 X180 X X110 mm. Sanduci su spolja obojeni sivomaslinasto, a oznake su nanete zutom bojom. Kuke su sastavni deo RAP-a oruda. 1310. — Pakovanje manevarske municije izvrseno je na sledeci na- cin: 9 metaka smesteno je u kartonsku kutiju dimenzije: 425X290X290 milimetara. Meci su medusobno pregradeni kartonskim uloscima, kako se ne bi pri prenosenju i transportu dodirivali. Na dnu kutije postavljena je tabla od stiropora preko koje se meci dancetom stavljaju. Povrh me- taka takode postoji slicna tabla, ali od lepenke. Spojevi kartonske kutije zalepljeni su trakom »Selotejp«. Radi spredavanja od samootvaranja pri transportu, kutija je na dva mesta obavijena trakom od polipropilena. 1311. — Pakovanje vezbovne municije izvrseno je kao kod metaka sa trenutno-fugasnom granatom M55 (tadka 1306). (13) Obelezavanje municije 76 mm za top M48B1 1312. — Municija sa trenutno-fugasnom granatom OF-350 i kumu- lativnim zrnom M50, kao i njena ambalaza obelezena je po istom prin- cipu kao municija sa trenutno-fugasnom granatom OF-350 za top M42 (s). Ostala municija za ovo orude i njena ambalaza, s obzirom da je proizvedena — remontovana posle izlaska propisa о obelezavanju muni- cije u JNA, obelezena je kao municija sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-350A, (s), remontovana. 1313. — Obelezavanje vezbovne municije izvrseno je po sledecem: A — OZNAKE NA UPALJACU Na telu upaljaca zigovima je navedena vrsta i model upaljafia, vreme usporenja kao i laboracna serija upaljaca. Na balistickoj kapi upaljaca postoji oznaka »T« (trenutno) i »U« (usporeno) za regulisanje delovanja upaljaca. Kod originalnih (americkih) upaljaca navedeni su uglavnom isti gor- nji podaci, na engleskom jeziku. В — OZNAKE NA KOSULJICI ZRNA Kosuljica zrna je obojena belo, a oznake su nanete crnom stampar- skom bojom. Kompletna oznaka izgleda ovako: + + 76 mm TOP M48B1 VE2B.M71 RZK7101-1 221
С — OZNAKE NA CAHURI I TOPOVSKOJ KAPSLI PoSto je pri izradi vezbovne municije koriscena bojeva Cahura od metka sa TF granatom OF-350, to su oznake na cahuri i topovskoj kapsli ostale nepromenjene (vidi tacku 1253). D — OZNAKE NA AMBALAZl ZA PAKOVANJE MUNICIJE Pri izradi vezbovne municije, sanduci su remdntovani i obojeni belom bojom. Oznake na njima su erne. Oznacavanje je izvedeno po sledecem primeru. a) Prednja strana sanduka (levo od bravice) UPALJAC UTU.M51A5 0,05 sek SRB6901 b) Prednja strana sanduka (izmedu bravica) 76 mm TOP M48B-1 4 kom. METAK SA VEZBOVNIM ZRNOM M71 RZK7101-1 c) Prednja strana sanduka (desno od bravica) Bruto: 47 kg. d) Poklopac i leva bocna strana sanduka 76 mm VEZB. M71 RZK7101-1 e) Desna bocna strana sanduka Barut NC,K/41, ser 12/51B 1314. — Obelezavanje manevarskih metaka M71 izvrseno je nano- senjem oznaka (crnom bojom) na plaSt Cahure. Sadrzaj oznaka je sledeci: — 76 mm TOP M48B1 i M42 — kalibar i model oruda za koje je manevarski metak namenjen; — MANEVARSKI METAK M71 — — — — — — — 130 gr NC-01, MBL6956 — naziv metka i model; kolicina baruta u cahuri, vrsta ba- ruta i serija; — СВ, BK7101 — — — — pripala i serija izrade crnog ba- ruta; — RZK7101 _ _ — — laboracna serija municije. Ispod gornjih podataka ispisano je upozorenje о merama bezbedno- sti pri gadanju (»OPASNO PRI GADANJU DO 100 M«). Na kartonskoj kutiji je nalepljena etiketa Ciji je sadrzaj istovetan sa napred iznetim podacima, s tim Sto jo§ postoji i podatak о broju upa- kovanih metaka (9 komada). 222
1315. — Obelezavanje Skolskih metaka M66 sa trenutno-fugasnom granatom izvrSeno je po sledecem: na dance cahure je zigovima naveden kalibar i model oruda (76 mm B-l) i skradenica za vrstu metka (§KOL.). Na kesicama barutnog punjenja naveden je crnom Stamparskom bojom broj punjenja (osnovno, delimidno) i podatak »SKOLSKO PUNJENJE«. Na ostalim elementima metka ne postoje posebne oznake za vrstu i na- menu elemenata. Na sanducima za pakovanje metaka navedene su na prednjoj strani sledece oznake: — kalibar, vrsta i model oruda — kolicina metaka u sanduku — vrsta i model metka — — — vrsta i model upaljaca — — 76 mm BRD.TOP M48B-1 3 kom. Skolski metak мбб UPALJAC, UTI, KTM-1, INERTAN BRUTO: 35 kg. su slidni podaci kao na prednjoj i kada izradio municiju (MTARZ — bruto tezina sanduka — — Na poklopcu sanduka navedeni strani, s tim Sto je jos dodato ко je — 1966). Na sanducima za pakovanje kuka za izvladenje granata iz cevi oruda navedeni su sledeci podaci na poklopcu sanduka: 76 mm SKOLSKI METAK M66 ZA BRDSKI TOP M48B1 2 kom KUKA SA UTEGOM ZA IZVLACENJE GRANATA IZ CEVI 5) 85 mm MUNICIJA ZA OBALSKI I TENKOVSKI TOP (s) 1316. — Za 85 mm obal. i tenk. top postoje sledece vrste metaka: — 85 mm metak sa trenutnom granatom M68, (s), remontovan; — 85 mm metak sa trenutnom granatom O-365K, (s); — 85 mm metak M70 sa trenutnom granatom M68, (s), remontovan< metak sa trenutno-fugasnom granatom M68, (s), remon- tovan;,—- Z- 85 mm metak sa tempimom granatom M69, (s), remontovan; U- 85 mm metak sa tempimom granatom M69 (s), remontovan, sa dopunskgfn eksplozivnim punjenjem M70; - ^8a>mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-365K, (s); — ~35 mm metak sa potkalibamo-obelezavajudim zrnom BR-365E. (s); 85 mm metak sa kumulativnim zrnom BK2M-nerotirajucim, (s); ^=^5 mm metak sa veZbovnim zrnom M68; — 85 mm metak sa veZbovnim zrnom sa samolikvidatorom, (p); — 85 mm Skolski metak M62A1, sa trenutnom granatom; — 85 mm skolski metak, sa tempimom granatom; — 85 mm Skolski metak, sa pancirnim zrnom; — 85 mm Skolski metak M63, sa trenutnom granatom; — 85 mm opitni metak; i — bojeva dahura za praZnjenje topa M44 na tenku T-34. 223
(1) 85 mm metak sa trenutnom granatom M68, (s), remontovan 1317. — Metak sa trenutnom granatom M68, (si. 275) namenjen je za unistavanje zive sile i tehnidkih sredstava. Sastoji se iz sledecih elemenata: — upaljaca; — kosuljice; — eksplozivnog punjenja; — cahure; — barutnog punjenja; — topovske kapsle. 1318. — Upaljac. Trenutna granata M68 moze biti kompletirana sovjetskim upaljadem MG-N, ili (njegovom kopijom) UT,M67, domace proizvodnje. Oba upaljada obradena su kod opi- sa municije za 76 mm top M42 (s). 1319. — Kosuljica je celidna, sa dva cen- trirajuca i dva vodeca prstena. Vodeci prstenovi su od bakra. Pozadi vodecih prstenova postoji jedan kruzni zljeb za bolje pertlovanje cahure. Sa prednje strane kosuljica ima usta sa navo- jima za navijanje upaljada. Ovaj otvor je za- tvoren bakelitnim cepom, posto upaljaci nisu navijeni na granate pri remontu. Spoljna po- vrSina kosuljice obojena je sivomaslinasto. 1320. — Eksplozivno punjenje je od trotila, tezine 700 gr, koji je naliven u kosuljicu. U SI. 275 — 85 mm metak sa trenutnom granatom M68, remontovan, za obalski i tenkovski top, (s): 1 — UpaljaC; 2 — Ko&uljica; 3 — Eksplozivno punjenje; 4 — Kar- ronski elementi; 5 — Cahura; 6 — Kesa sa barutnim punjenjem; 7 — Barutno punjenje; 8 — Pripala; 9 — Topovska kapsla. 224
eksplozivnom punjenju, na prednjem kraju, naCinjeno je udubljenje u eksplozivu za smefitaj detonatora upaljaCa. Kada se koristi upaljaC (MG-N) sa kracim detonatorom, onda se u pomenuta leziSta detonatora stavlja mali trotilski valjCid, tezine 5 gr. 1321. — Cahura je mesingana, sa grlicem u vrhu. Blago je konusna radi lakseg izvlaCenja iz oruda posle opaljenja metka. Na dancu Cahure postoji obod za izvlacenje, a u sredini leziste sa navojima za uvijanje topovske kapsle. Od korozije je zaStiCena pasivizacijom. 1322. — Barutno punjenje je od nitroceluloznog baruta NC-38, sme- stenog najpre u svilenoj kesici, a potom stavljenog u Cahuru. Za dno kese sa barutom prisivena je pripala od crnog baruta, tezine 30 gr. U vrh barutnog punjenja stavljena je legura za debakarisanje cevi oruda (27 gr). UCvrSCivanje baruta izvrSeno je odgovarajuCim kartonskim elementima. 1323. — Topovska kapsla (KV-4) je nova sovjetska kapsla, koja je po konstrukciji i dejstvu ista kao i kapsla BD, opisana u taCki 1214. (2) 85 mm metak sa trenutnom granatom O-365K (s) 1324. — U pogledu namene i konstrukcije, ovaj metak je identiCan sa trenutnim metkom M68. Kompletiran je upaljacem MG-N. Barutno punjenje je od NC baruta oznake 14/7 i 18/1 TR. InaCe, ovo je novi metak sovjetske izrade. (3) 85 mm metak M70 sa trenutnom granatom M68, (s), remontovan 1325. — Metak M70 je u stvari isti kao metak opisan u tacki 1317, izuzev razlike u barutnom punjenju. Nairne, radi poboljSanja pripalji- vanja i ravnomemijeg sagorevanja barutnog punjenja (NC-38) u Cahuri, kroz sredinu baruta ubaCen je snop barutnih Sipki od baruta NC-18/1, kao dopunska pripala barutnog punjenja. Ovaj metak moze biti kompletiran jednim od sledecih upaljaCa: — MG-N, UT,M67 ili UTIU,M63/P1). UpaljaC MG-N odnosno UT,M67 opisan je u taSd 1209, a upaljac UTIU,M63P1) u taCki 1469. (4) 85 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom M68, (s), remontovan 1326. — Metak sa trenutno-fugasnom granatom M68, namenjen je za unistavanje zive sile i tehnickih sredstava. Sastoji se od granate i bojeve Cahure. Granatu (si. 276) Cine sledeci elementi: upaljaC, koSuljica i eksplo- zivno punjenje. 1327. — Upaljac (UTU,M51A5P3) je istovetan sa upaljacem PD,M51A5. Opis ovog upaljaCa dat je u taCki 792—796. Razlika je u veliCini navoja za uvijanje u usta kosuljice, koji je kod ovog upaljaCa prilagoden navo- jima tempirnog upaljaCa T-5. 1328. — Kosuljica je gotovo istovetna sa koSuljicom trenutne gra- nate M68, taCka 1317. Razlika je samo u tome Sto je kosuljica ovog 15 225
metka nesto kraca (za oko 50 min), To je u stvari kosuljica sovjetske originalne tempirne granate. SI. 276 — 85 mm trenu- tno-fugasna granata M68 remontovana za obalski i tenkovski top (s): SI. 277 — 85 mm tern* pirana granata M 69, re- montovana, za obalski i tenkovski top, (s): I — Upaljad; 2 — Utvrdivad upaljada; 3 — Kosuljica; 4 — Eksplozivno punjenje. 1 — Upaljad; 2 — Kosuljica; 3 — Eksplozivno punjenje. 1329. — Eksplozivno punjenje je od trotila, tezine 650 gr. 1330. — Bojeva cahura je istovetna sa bojevom cahurom metka sa trenutnom granatom M68, tacka 1321. (5) 85 mm metak sa tempirnom granatom M69, (s) remontovan 1331. — Metak sa tempirnom granatom M69, namenjen je prven- stveno za unistavanje ciljeva u vazduhu. Sastoji se od granate i bojeve Cahure. Granata (si. 277) je ista kao kod metka sa trenutno-fugasnom granatom M68, izuzev sto je ovde za kompletiranje upotrebljen upaljac DDM,M66P1. Ovaj upaljad opisan je kod 105 mm metka sa osvetljava- jucim zrnom M66 za haubicu M56,M2 i M18/61.. Razlika je u velicini navoja, tj. navoji upaljaca DDM,M66P1 su prilagodeni dimenzijama ko- Suljice granate, koja je pre remonta imala upaljac T-5. Bojeva cahura je ista kao kod metka sa trenutnom granatom M68 (tacka 1321—1323). 226
(6) 85 mm metak sa tempimom granatom M69, (s) remontovan, sa dopunskim eksplozivnim punjenjem M70 1332. — Ovaj metak je isti kao prethodni izuzev upaljada. Naime, usled nedostatka upaljaca DDM,M66P1, za vreme remonta municije, kompletiranje je izvrSeno upaljadem T-5, opisanim u tadki 1333. S obzirom da je eksplozivno punjenje granate bilo pripremljeno za laboraciju upaljaca DDM,M66P1 (eksploziv zabusen 27 mm), to da bi se obezbedio siguran prenos inicijacije sa upaljaca T-5 na eksplozivno pu- njenje granate, u pomenuto udubljenje eksploziva stavljen je trotilski valjcid tezine 67 grama. S obzirom da je reSenje sa upaljacem T-5 i do- punskim eksplozivnim punjenjem M70 privremeno (do nabavke upa- ljada DDM,M66P1), upaljaci T-5 i trotilski valjdici posebno su upako- vani. Upaljaci su zadrzani u originalnoj ambalazi (tacka 1373), a dopun- sko eksplozivno punjenje upakovano je po 44 komada u drveni sanduk i cuva se uz upaljace. 1333. — Upaljac T-5 (si. 278) je tempirni (pirotehnicki) sa potpunim osiguranjem. Sastoji se iz: — tela; — udarnog uredaja (za paljenje tempimih kolutova); — tempimih kolutova, i — detonatora sa mehanizmom za potpuno osiguranje upaljaca. Telo spaja u jednu celinu sve delove upaljada. Na prednjem delu ima navijen utvrdivac tempimih kolutova (12) na koji je namestena bali- sticka кара upaljaca (10). Ispod utvrdivaca (12) postavljeni su jedan ispod drugog tempirni kolutovi (13, 14, 15). Sa donje strane, u upaljadu postoji udubljenje za smestaj detonatora sa mehanizmom za potpuno osiguranje upaljaca. Na ovom delu su sa spoljne strane izradeni navoji za uvijanje upaljaca na^kosuljicu granate. Uredaj za paljenje tempimih kolutova sastoji se od udarne igle (1) sa oprugom (2) i inicijalne kapsle (4). Kako se iz naziva ovog uredaja vidi, namenjen je za pripaljivanje tempimih kolutova preko pojacnika (3). Tempirni kolutovi (13, 14, 15) obezbeduju zeljeno vreme dejstva upaljaca. To su u stvari mesingani prstenovi (ima ih tri) sa kanalom koji je ispunjen usporackom smesom, na bazi crnog baruta. Plamen se sa jednog na drugi tempirni kolut prenosi sukcesivno, sve do pojadnika (5). Gornji i donji tempirni kolut su spojeni kopdom i mogu se pokretati, dok je srednji tem- pirni kolut nepokretan. Na donjem tempimom kolutu je izgravirana skala sa podeocima od 10—165. Svaki podeok je oznacen crticom, a svaki peti brojem. Vrednost jednog podeoka izrazena u vremenu iznosi 0,2 sek. Fa- bricko tempiranje je izvrseno na podeok 10 (za upaljace novije izrade), odnosno 5, za upaljace starije proizvodnje. Pocetni (nulti) podeok na upa- Ijacima starije izrade oznacen je slovom »K« (kartec). Gadanje о vim tem- piranjem je zabranjeno, jer bi se plamen od inicijalne kapsle neposredno 227
SI. 278 — Upaljac T-5 za 85 mm metak sa tempirnom granatom M69, (s): 1 — Udarna igla; 2 — Osiguravajuda opruga; 3 — Pojadnik; 4 — Inicijalna kapsla; 5 — Pojadnik od crnog baruta; 6 — Inerdom teg; 7 — Nosad detonatorske kapsle; 8 — Prenosno eksplozivno punjenje; 9 — Detonatorske punjenje; 10 — ZaStitna кара upaljada; 11 — Balistidka кара; 12 — Utvrdivad tem- pirnih kolutova; 13 — Gornji tempirni kolut; 14 — Srednji tempirni kolut; 15 — Donji tempirni kolut; 16 — Inercioni osigurad; 17 — Detonatorska kapsla; 18 — Nosad prenosnog punjenja: 19 — Nosad detonatorskog punjenja; 20 — Cahura centrifugalnog osigurada; 21 — Opruga centrifugalnog depa; 22 — Centrifugalni dep; 23 — Telo upaljada. 228
preneo na detonatorsku kapslu, koja bi izazvala dejstvo granate ispred cevi oruda. Na ovim upaljadima (starije izrade) u produzetku skale za tempiranje posle podeoka »165«, nalazi se i oznaka »UD«. Gadanje sa upa- Ijadem koji je tempiran na ovu oznaku nema svrhe, jer do dejstva ne bi doslo, po§to upaljad nema udarnu spravu. Upaljadi novije izrade (posle 1942) nemaju ovih oznaka (»K« i »D«). Upaljadi T-5 su snabdeveni zaStit- nom kapom (10) koja se pre gadanja obavezno skida. Tempiranje upaljada vrsi se pomocu specijalnog kljuca na taj nacin sto se komandovana podela na donjem kolutu poravna sa crvenom crtom na telu upaljaca. Detonator sa mehanizmom za osiguranje upaljaca ima zadatak da u slucaju dejstva detonatorske kapsle (17), spredi prenos inicijacije na pre- nosno eksplozivno punjenje (8) i dalje na detonatorsko punjenje upaljada (9), za vreme cuvanja, transportovanja municije i kretanja granate u cevi i neposredno ispred oruda (3—5 metara). Sastoji se od ineroionog (16) i cen- trifugalnog (22) osigurada, detonatorske kapsle, prenosnog eksplozivnog punjenja i detonatora. Navedeni osiguraci, spredavaju uspostavljanje ini- cijalnog lanca u upaljadu, sve dok granata ne napusti cev u orudu. Armiranje upaljaca vrsi se pod uticaj em sile inercije i to na slededi nacin: kada granata krene iz svog lezista u cevi, udama igla (1) zaostaje i ubada inicijalnu kapslu (4). Plamen od inicijalne kapsle prenosi se kosim kanalom do pojacnika od cmog baruta (3) koji zatim pripali gornji tem- pirni kolut. Od gornjeg se pripaljuje srednji, a od ovog donji tempirni kolut. Plamen donjeg tempimog koluta pripaljuje pojadnik (5), a ovaj aktivira detonatorsku kapslu (17) u detonatora. Armiranje detonatora sa mehanizmom sa osiguranjem upaljaca vr§i se pod uticajem centrifugalne sile i to na slededi nadin: kada granata pode u cevi, usled sile inercije, zaostaje inercioni osigurad (16) i donjim delom ulazi u udubljenje na nosadu detonatorske kapsle (7) i tu ostaje sve vreme dok je granata u cevi oruda. Na ovaj nadin inercioni osigurad spredava bilo kakvo pokretanje nosada detonatorske kapsle. Istovremeno sa polaskom granate, usled centrifugalne sile, razmidu se centrifugalni depovi (22) tako da sada samo inercioni osigurad obezbeduje neutralni polozaj nosaca detonatorske kapsle. Po izlasku granate iz cevi oruda, inercioni osigurad pod uticajem svoje opruge polazi nagore i oslobada nosac detonatorske kapsle koji polazi u onu stranu na kojoj je inercioni teg (6). Na ovaj nacin, detonatorska kapsla je postavljena tadno naspram prenosnog eksplozivnog punjenja, dime je u stvari zavrseno armiranje upaljada. Dejstvo upaljaca. Plamen iz donjeg tempirnog koluta pripaljuje po- jacnik od cmog baruta (5) i kroz kanal na telu upaljada, aktivira deto- 229
natorsku kapslu. Detonatorska kapsla, preko prenosnog eksplozivnog pu- njenja (8) i detonatora (9) inicira eksplozivno punjenje u granati. SI. 279 — 85 mm pancir- no-obelezavajuce zrno BR-365K za obalski i tenkovski top, (s): 1 — Kosuljica zrna; 2 — Eks- plozivno punjenje; 3 — Upa- IjaC (7) 85 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-365K (s) 1334. — Metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom namenjen je za unistavanje oklopljenih tehnickih sredstava. Sastoji se od zrna i bojeve cahure. Zrno (si. 279) cine sledeci elementi: kosuljica, eksplozivno punjenje i upaljac. 1335. — Kosuljica je od visokokvalitetnog celika, termicki specijalno obradena radi pove- canja otpornosti koja je neophodna za probi- janje celicnog oklopa. Na njoj je jedan cen- trirajuci i dva vodeca prstena. Vodeci prstenovi su od bakra. Deo pozadi njih je cilindricno- -konusan, sa kruznim kanalom za pertlovanje cahure. Sa zadnje strane je u kosuljici naci- njeno udubljenje za laboraciju eksplozivnog punjenja i uvijanje upaljaca. Na cilindridnom delu kosuljice je koso urezan kruzni kanal, koji sluzi kao »lokalizator«. Ozivalni deo kosuljice je posebno obraden (meksi je) i ima ulogu pan- cirne каре. 1336. — Eksplozivno punjenje je od trotila kome je dodat izvestan procenat aluminijuma u prahu, da bi se povecalo zapaljivo svojstvo eks- ploziva. Oznaka eksploziva je A-IX-2. Eksplozivno punjenje je smesteno u supljinu sa zadnje strane kosuljice zrna. Tezina eksploziva je 130 gr. 1337. — Upaljac MD-8 je identican sa upaljacem MD-10, koji je opisan u tacki 1110. Razlika je samo u gabaritnim dimenzijama. 1338. — Bojeva cahura je kao kod metka sa trenutnom granatom O-365K (s). 1339. — Postoji municija 85 mm sa pancirno-zapaljivo-obelezava- jucim zrnom (BZR-365K). Ovi meci se ni po demu ne razlikuju od pret- hodno opisanog, jer je laboracija kosuljice kod obe vrste zrna izvrsena eksplozivom oznake A-IX-2. 230
(8) 85 mm metak sa potkalibarno-obelezavaju- cim zrnom BR-365P (s) 1340. — Metak sa potkalibarno-obelezava- jucim zrnom (si. 280) je namenjen za uni§ta- vanje oklopljenih tehnidkih sredstava. Sastoji se od sledecih elemenata: — kosuljice zrna sa jezgrom, balistickom kapom i traserom; — cahure; — barutnog punjenja, i — topovske kapsle. 1341. — KoSuljica je od mekog celika i sluzi samo kao nosac jezgra. Ona ima oblik kalema kako bi se omogucila sto laksa defor- macija (gnjecenje) prilikom udaru u prepreku, a osim toga i da bi se postigla sto veca pocetna brzina zrna — posto takav oblik kosuljice znat- no smanjuje tezinu zrna. Od istog komada od kojeg je kosuljica, izradena je i vodeci prsten. Deo pozadi njega je cilindridan sa kanalom za pertlovanje Cahure. Kroz sredinu kosuljice sa prednje strane je nacinjeno udubljenje za smestaj jezgra. Jezgro je od specijalne karbid-volframove le- gure, koja se odlikuje velikom tvrdocom i velikom specificnom tezinom. Na prednjem kraju, kosuljica ima navoje za navijanje bali- sticke каре. Inade, кара je izradena od alumi- nijuma. Traser je uvijen na zadnjoj strani ko- suljice. Sastoji se od cahurice и kojoj je labori- sana osvetljavajuca smesa. Traser se pripaljuje od plamena barutnog punjenja pri opaljenju metka. Namenjen je da omoguci pracenje leta zrna и toku gadanja. 1342. — Cahura je mesingana, sa grlicem pri vrhu. Na dancetu postoji otvor sa navojima za uvijanje topovske kapsle. 1343. — Barutno punjenje je od nitrocelu- loznog baruta oznake 12/7 i 14/7. Barut je sme- sten najpre и svilenu kesicu a onda stavljen и Sahuru. Sa donje strane barutne kesice, pri- sivena je pripala od crnog baruta (25 gr.). SI. 280 — 85 mm metak sa potkalibarno-obelezavaju- cim zrnom BR-365P za obalski i tenkovski top, (s): 1 — Balistidka кара; 2 — KoSuljica zrna; 3 — Jezgro; 4 — Traser: 5 — Kartonska cev; 6 — Barutno punjenie: 7 — Cahura; 8 — Pripala; 9 — Topovska Kapsla. 231
Udvrscivanje baruta u dahuri izvrSeno je po- modu kartonskih poklopaca i jednog cilindra. 1344. — Topovska kapsla. Kompletiranje cahure izvrseno je topovskom kapslom BD. Opis ove kapsle dat je u tacki-1214. (9) 85 mm metak sa kumulativno-obeleza- vajucim nerotirajucim zrnom BK2M, (s) 1345. — Metak sa kumulativno-obelezava- judim nerotirajucim zrnom BK2M (si. 281) na- menjen je za unistavanje jako oklopljenih teh- nickih sredstava. Sastoji se od zma i bojeVe cahure. Zrno je po konstrukciji gotovo isto kao 76 mm kumulativno zmo BK-354M (tacka 1229—1232). Osnovna razlika ogleda se u tome da ovo zmo ima ne§to drukdiji obrtni prsten, kao i poseban utvrdivad ovog prstena. Bojeva cahura je uglavnom ista kao u metka sa tre- nutnom granatom O-365K (tac. 1324. Razlika je jedino u tome da dahura moze biti i delidna, kao i da je za laboraciju upotrebljen drugi barut 11/7 i 12/1TR). Тейпа barutnog punjenja je oko 0,5 kg manja u odnosu na metak sa tre- nutnom granatom O-365K. (10) 85 mm metak sa vezbovnim zrnom M68 1346. — Metak sa vezbovnim zrnom M68, namenjen je za izvrsenje skolskih artiljerijskih gadanja, radi uvezbavanja posluge oruda i sti- canja neophodnog iskustva. Pri gadanju vezbovnim metkom treba ko- ristiti tablice gadanja za trenutnu granatu M68 (s), remontovanu, odnosno trenutnu granatu O-365K (s). Gadanje se vrsi sa upaljadem pode- senim na trenutno dejstvo (skinuta kapica upa- ljada). SI. 281 — 85 mm metak sa kumulativno-obelezavaju- cim zrnom BK2M za obalski i tenkovski top, (s): 1 — Upaljad; 2 — Balistidka кара; 3 — Kontra-levak; 4 — KoSuljica zrna; 5 — Levak; 6 — Eksplozivno punjenje; 7 — Detonatorska kapsla; 8 — Cevdica; 9 — Devijator; 10 — Obrtni prsten; 11 — Utvrdivad; 12 — Stabilizator; 13 — Krilce stabilizatora; 14 — Tra- ser; 15 — Kartonska cev; 16 — Cahura; 17 — Barutno punjenje u §ipkama; 18 — Barutno punjenje u cevdicama; 19 — Pripala; 20 — Topovska kapsla. 232
Metak je sjedinjen. Tezina metka je 16,1 kilograma a duzina 948 mm. Sastoji se od zrna i bojeve Sahure. Zrno (si. 282) Sine sledeSi ele- ment!: upaljac, koSuljica, obelezavajuce punje- nje i inertno punjenje. 1347. — Upaljac. Kompletiranje vezbovnog zrna M68 izvrseno je upaljaSem KTM-1 (opi- san и tacki 1207. Upaljac nije navijen na zrno, vec se posebno Suva do upotrebe. Umesto nje- ga, na usta kosuljice navijen je zastitni Sep. Navoji zastitnog сера premazani su masom za zaptivanje (RC-68), radi obezbedenja hermetiS- nosti unutrasnjeg dela zrna. 1348. — Kosuljica zrna izradena je od gra- natnog Selika, kovanjem. Na prednjem kraju ima navoj za uvijanje upaljaca. Kosuljica je cilindriSnog oblika, s tim sto joj se prednji deo zavrsava ozivalno a zadnji konusno. Na cilin- driSnom delu nalaze se dva centrirajuSa prste- na i to prednji iza ozivala i zadnji ispred vo- decih prstenova. Pri kraju cilindriSnog dela, na koSuljici su upresovana dva vodeSa prstena od bakra, pomocu kojih se ostvaruje potrebna ro- tacija zma i zaptivanje и toku kretanja zma и cevi oruda. 1349. — Obelezavajuce punjenje se sastoji od crnog baruta i foto smese1). Obe ove materije posebno su upakovane и svilene kesice. Crnog baruta ima 80 grama a foto smese 30 gr. Kesica sa crnim barutom je stavljena neposredno ispod detonatora upaljaSa, a foto sme§a izmedu ove i inertnog punjenja. Obelezavajuce punjenje je namenjeno da na cilju, pri dejstvu zrna, obelezi mesto pogotka. 1350. — Inertno punjenje je namenjeno da zrnu da odgovarajucu tezinu bojeve granate. Izradeno je od sledecih sirovina: »chromoplasta M« kao vezivnog sredstva, kaolina и prahu i peska kao punila — ukupno 600 gr. Sa 45% vezivnog sredstva i 55% punila, specifiSna te- zina inertne mase iznosi priblizno 1,65 g/cm3, sto je sasvim blizu specifiSnoj tezini trotila — x) Za izradu foto smese upotrebljene su sledece 31°/o, kalijumperhlorat 29°/o i aluminijum и prahu 4O°/o. i SI. 282 — 85 mm vez- bovno zrno M68 za obal- ski i tenkovski top, (s): 1 — Upaljad; 2 — Obeleia- vajude punjenje I (cmi ba- rut); 3 — Obeleiavajude pu- njenje II (foto-smeSa); 4 — Inertno punjenje; 5 — Ko- Sul jica zma. komponente: barijumnitrat 233
1,67 g/cm3. Inertna masa se naliva u kosuljicu do odredene visine. Posle polimerizacije, masa dobija veliku cvrstinu i moze se razbiti samo pomocu specijalnog alata. 1351. — Bojeva cahura je ista kao kod metka sa trenutnom granatom M68 (s), remontovanom (tacka 1321—1323). 1352. — Dejstvo vezbovnog zrna M68. Usled delovanja upaljaca na cilju, pali se erni barut a od njega foto smesa. Gasovi koji se stvaraju pri sagorevanju obelezavajuceg punjenja, razbijaju delimicno prednji ozival- ni deo kosuljice zrna i pojavljuje se oblak belog gustog dima. Osmatranje pogodaka moze se vrsiti danju i nocu, na rastojanju od vatrenog polozaj a do 2000—3000 m. Pri neposrednom gadanju na vertikalnu metu i upaljacem podesenim na trenutno dejstvom (bez kapice) do rasprskavanja zrna doci ce na odstojanju 3—5 m pozadi mete. lako vezbovno zrno nema eksplozivno punjenje te je objektivna opa- snost od eventualnih nerasprsnutih zrna neuporedivo manja, ipak pri gadanju treba zadrzati postojece zone opasnosti (na terenu) i preduzimati uobidajene mere bezbednosti, kao kod gadanja bojevom munieijom. (11) 85 mm metak (OC-365K) sa vezbovnim zrnom, sa samolikvidatorom, (p) 1353. — Metak sa vezbovnim zrnom, (p), namenjen je za izvrsenje artiljerijskih nastavnih gadanja, radi uvezbavanja posluge oruda i sti- canja neophodnog iskustva. Gadanje о vim zrnom vrsi se na skracenim daljinama, tj. do 3700 m, posle cega dolazi do samorasprskavanja zrna (autodestrukeije). Nairne, upaljac zrna ima samolikvidator koji gori 6 se- kundi, nakon cega zrno dovodi do dejstva. Pri upotrebi ovog metka treba koristiti tablice gadanja za trenutnu granatu O-365K, (s). Tezina i duzina vezbovnog metka iste su kao bojevog metka sa tre- nutnom granatom O-365K. Metak se sastoji od: zrna i bojeve cahure. Zrno cine sledeci elementi: upaljad, kosuljica, obelezavajuce punjenje i inertno punjenje. 1354. — Upaljac (MG-NS-K). Osnovu za konstruisanje ovog upaljaca, cini bojevi upaljac MG-N, (tacka 1209, SI. 255) koji je za potrebe municije sa vezbovnim zrnom nesto izmenjen. Nairne, razlika se ogleda u sledecem: — nosad (pozieija 16) kod bojevog upaljaca ima u sebi detonatorsku kapslu, a upaljac MG-NS-K inicijalnu kapslu; — na mesto prenosnog eksplozivnog punjenja (pozieija 13) kod boje- vog upaljaca MG-N, ovde je postavljena detonatorska kapsla; 234
— ispod nosaca mehanizma upaljaca, kod upaljaca MG-NS-K je postavljena plocica samolikvidatora, sa usporafikom smeSom; — koSuljica detonatora kod ovog upaljada napunjena je malodimnim barutom, umesto eksplozivom, kao sto je to slucaj sa bojevim upalja- cem MG-N. Armiranje i dejstvo upaljaca MG-NS-K je gotovo isto kao upaljaca MG-N. Zapravo, pri opaljenju metka se pored ostalog pali i samolikvida- tor. Vreme njegovog gorenja je 6 sekundi. Ako u ovom roku granata ne pogodi cilj, samolikvidator aktivira detonatorsku kapslu, a ona barutno punjenje u kosuljici detonatora. 1355. — Kosuljica je ista kao kod metka sa bojevom granatom (O-365K). 1356. — Obelezavajuce punjenje se sastoji od 5 gr pripale od crnog baruta № 5, koja je stavljena neposredno ispod detonatora upaljaca. Ispod pripale je kutijica sa 60 gr. foto-smese (Al u prahu, kalijum per- hlorat i barijum nitrat). 1357. — Inertno punjenje ispunjava preostali deo kosuljice. Izradeno je od asvalta. 1358. — Bojeva cahura je ista kao kod metka sa trenutnom granatom O-365K, (s). 1359. — Dejstvo. Kao sto je vec navedeno, gadanje vezbovnim met- kom vrsi se na skracenim daljinama, s obzirom da zrno ima samolikvida- cioni mehanizam. Ako pri gadanju za vreme od 6 sekundi (koliko gori usporac samolikvidatora) zrno ne pogodi cilj, doci ce do njegovog raspr- skavanja. Ako se gadanje vrsi na vertikalnu metu sa upaljacem bez ka- pice, do rasprskavanja zrna doci ce iza mete na 5—10 metara. Ako je upaljac sa kapicom, zrno ce dejstvovati pri udaru na teren, ukoliko se vremenski pre ne aktivira. Pri rasprskavanju zrna, pojavljuje se gust beli dim, sto omogucava pracenje pogodaka. Pri udaru zrna u zemlju, efekat zadimljavanja je nesto smanjen. (12) 85 mm skolski metak M62A1, sa trenutnom granatom 1360. — Prema nameni i konstrukciji, ovaj metak je isti kao 76 mm skolski metak M63 za top M42 »ZIS«, s tom razlikom sto je kod ovog otvor na cahuri za nalivanje bitumena zatvoren olovom, umesto zavojnim cepom kao u metka 76 mm. 1361. — Skolski meci sa tempirnom granatom i pancirnim zrnom su u pogledu konstrukcije isti kao metak iz prethodne tacke, izuzev razlike uslovljene konstrukcijom granate, odnosno zrna. 235
(13) 85 mm skolski metak M63, sa trenutnom granatom 1362. — U pogledu namene i konstrukcije, ovaj metak odgovara skolskom metku 76 mm, M69, izuzev po gabaritnim dimenzijama i tezini, koji su u konkretnom sluCaju prilagodeni 85 mm bojevom metku sa tre- nutnom granatom O-365K, (s). Pakovanje metaka izvrseno je u ambalazu od bojeve municije. Obelezavanje metaka i ambalaze (bojenje i oznake) je takode kao kod bojeve municije s tim sto je na poklopcu sanduka, preko postojecih oznaka, ispisan crvenom bojom (dijagonalno) natpis »SKOLSKI METAK«. Na dance cahure utisnut je zigom podatak: »SKOL.«, a na delu zrna koji imitira upaljac: »SKOLSKI«. 1363. — Pored skolskog metka M63, sa trenutnom granatom, za 85 mm top M44 na tenku T-34, postoji i sledeca skolska municija sa zrnom od durala: — 85 mm skolski metak M63, sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-365K; i — 85 mm skolski metak M63, sa potkalibarno-obelezavajucim zrnom BR-365P. Svi napred navedeni meci su po nacinu izrade isti. Jedino postoji razlika u ustrojstvu pojedinih zrna, zavisno od toga koje se zmo imitira. Pakovanje i obelezavanje je u osnovi isto kao kod Skolskog metka sa tre- nutnom granatom. (14) 85 mm opitni metak 1364. — Po nameni i nacinu izrade, ovaj metak se ni u сети ne razlikuje od opitnog metka navedenog и tacki 1241. Razlika je samo и drvenom cepu za hidrozrno (SI. 242) i kolicini vode koja se naliva и cevi. Cep ima 0 prednjeg dela 88 mm, a zadnjeg 89 mm. Duzina сера je 85 mm. Kolicina vode koja se naliva и cev iznosi 7500 gr. (15) Bojeva cahura za praznjenje topa M44 na tenku T-34, (s) 1365. — Objasnjenje о nacinu izrade i upotrebi bojeve Cahure za praznjenje oruzja, dato kod 76 mm topa M42 (taC. 1242), odnosi se i na ovu bojevu Cahuru. Razlika и gabaritnim dimenzijama i tezini, proistice iz odgovarajuce konstrukcije bojevih metaka. 236
(16) Tehnicki podaci za 85 mm municiju 1366. — Tehnicki podaci za municiju 85 mm za obalski i tenkovski top, vide se iz slededeg pregleda: Pregled 70 Naziv elementa Materijal Tezina (gr) Duiina (mm) Metak sa trenutnom granatom M68, (s), remontovan, i trenutnom granatom O-365K, (s) Upaljad (MG-N) Celik, mesing 360 97 Upaljad (UT,M67) Celik, mesing 360 97 Upaljad (UTIU,M63 (Pl) Mesing 440 106 KoSuljica Celik 8400 350 Eksplozivno punjenje TNT 700 — Cahura Mesing 3840 630 Barutno punjenje NC-38 2500 — Topovska kapsla (KV-4) Mesing 70 25 Kompletan metak sa upaljadem MG-N — 15800 944 Metak sa trenutno-fugasnom granatom M68, (s), remontovan Upaljad (M51A5P3) Celik, mesing, aluminijum 975 151 Kosuljica Celik 8500 300 Eksplozivno punjenje TNT 650 — Bojeva dahura — 6400 630 Kompletan metak — 16500 I 955 Metak sa tempirnom granatom M68, (s), remontovan Upaljad (DDM,M66P1) Al,Ms 635 114 Upaljad (T-5) Al,Ms 700 165 KoSuljica Celik 8500 300 Eksplozivno punjenje TNT 650 — Bojeva dahura — 6400 630 Kompletan metak sa upaljadem DDM.M66P1 — 16200 955 Metak sa potkalibarno-obelezavajucim zrnom BR-365P (s ) Zrno Celik I 5000 260 Cahura Mesing 3840 630 Barutno punjenje NC barut 2800 — Topovska kapsla (BD) Mesing 70 25 Kompletan metak — 11700 860 237
Naziv elementa Materijal 1 Tefcina (gr) — _ — •- — ... — Metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-365K (s> Upaljad (MD-8) Celik ' 150 64 Kosuljica Celik i 9000 305 Eksplozivno punjenje A-IX-2 130 — Bojeva Cahura 6600 630 Kompletan metak — | 15900 825 Metak sa kumulativnim zrnom BK2M (s) Upaljad (GPV-2) , Aluminijum ' 200 100 KoSuljica I Celik I 6400 570 Eksplozivno punjenje I ! A-IX-1 1000 — Cahura Mesing, 1 3840 630 Celik I 3700 1 630 Barutno punjenje Mesing 2000 ! — Topovska kapsla (KV-4) NC I 70 I 25 Kompletan metak — • 13500 ' 1046 (17) Balisticki podaci za municiju 85 mm 1367. — Balisticki podaci za municiju 85 mm dati su u slededem pregledu: Pregled 71 1 Naziv metka I l I Podetna 1 brzina (m/sek) Maksimalni pritisak (kg/cm2) Domet (m) Metak sa trenutnom granatom M68 i trenutnom granatom O-365K (s) ! 785 2500 15600 Metak sa trenutno-fugasnom grana- tom M68 i tempirnom granatom M68 ! 790 2550 10000 Metak sa panci mom zrnom ' BR-365K 792 2550 i j 1 1 . . Metak sa potkalibarno-obelezavaju- cim zrnom BR-365P i 1030 — । i 2550 1 i Metak sa kumulativnim zrnom BK2M 850 2392 — 238
Podaci о probojnosti pancirnog i potkalibarnog zrna Pregled 72 Naziv metka Daljina (m) Debljina oklopa u mm Pri udarnom uglu od 60° Pri udarnom uglu od 90° I 100 97 ; 119 i 500 ! S 91 Hl METAK SA PANCIRNIM ZRNOM | 1000 i 83 102 1500 79 93 2000 69 85 100 147 180 METAK SA POTKALIBARNO-OBE- 300 131 161 LEZAVAJUCIM ZRNOM 500 116 143 1000 84 103 (18) Pakovanje municije 85 mm za obalski i tenkovski top, (s) 1368. — Meci 85 mm upakovani su u drvene sanduke koji se mogu prevoziti samo u poljskom transportu. Sanduci mogu biti novi i stari, koji su kasnije remontovani. Izvesne vrste metaka upakovani su pret- hodno u kartonske futrole. Konkretna resenja pakovanja za pojedine vrste municije su sledeca: A — 85 mm METAK SA TRENUTNOM GRANATOM M68, (s), REMONTOVAN 1369. — Ovi meci upakovani po cetiri komada u drveni sanduk (nove izrade — RZK), dimenzija: 1050X530X160 mm. Bruto tezina sanduka je 81 kg. В — 85 mm METAK M70 SA TRENUTNOM GRANATOM M68, (s), REMONTOVAN 1370. — Ovi meci upakovani su na jedan od sledecih nadina: a) Cetiri metka smeSteno je neposredno u drveni sanduk (nove izrade — RZK), cije su dimenzije: 1050X530X160 mm. Bruto tezina sanduka je 81 kg. b) Cetiri metka smesteno je neposredno u drveni sanduk (stari, remon- tovani, SSSR), dimenzija: 1100X600X210 mm. Bruto tezina sanduka je 87 kg. 239
c) Tri metka smesteno je u drveni sanduk (novi, SSSR), dimenzija: 1080X450X200 mm. Bruto tezina sanduka je 65 kg. d) Tri metka smesteno je u drveni sanduk (stari, remontovani, CSR), dimenzija: 1190X430X240 mm. Bruto tezina sanduka je 68 kg. Upaljadi za ovu municiju (MG-N i UT,M67) upakovani su po jedan komad u aluminijumsku kutiju i smesteni u sanduk pored municije. Upaljadi UTIU,M63 (Pl) navijeni su na granate. C — 85 mm METAK SA TRENUTNOM GRANATOM O-365K (s) 1371. — Ovi meci upakovani su na isti nadin kao meci iz tacke 1370, pod c). Upaljadi MG-N za ovu municiju upakovani su po 20 komada u hermetidku metalnu kutiju. Cetiri kutije sa upaljadima (80 komada) sme- steno je u drveni sanduk. Bruto tezina sanduka je 42 kg. D — 85 mm METAK SA TRENUTNO-FUGASNOM GRANATOM M68, (s), REMONTOVAN 1372. — Municija sa TF granatom M68 upakovana je na sledeci nacin: jedan metak smesten je u kartonsku futrolu. Bruto tezina futrole je 18,5 kg. Cetiri metka u futrolama upakovano je u drveni sanduk, cija je bruto tezina 87 kg. E — 85 mm METAK SA TEMPIRNOM GRANATOM M68, (s), REMONTOVAN 1373. — Ovi meci upakovani su kao prethodni. Upaljadi T-5, kojima je municija privremeno kompletirana, upakovana su po 11 komada u me- talne hermeticke kutije, a po cetiri ovakve kutije smesteno je u drveni sanduk. Bruto teiina sanduka je 58 kg. F — 85 mm METAK SA PANCIRNO-OBELEZAVAJUCIM ZRNOM BR-365K (s) 1374. — Ovi meci upakovani su kao municija u tacki 1370 pod a) i d). Bruto tezina sanduka za pakovanje pod a) je 78 kg. G — 85 mm METAK SA POTKALIBARNO-OBELEZAVAJUCIM ZRNOM BR-365P (s) 1375. — Meci sa potkalibarnim zrnom upakovani su kao municija u tacki 1370, pod a). Bruto tezina sanduka je 62 kg. H — 85 mm METAK SA KUMULATIVNIM NEROTIRAJUClM ZRNOM BK2M (s) 1376. — Ovi meci upakovani su na isti nacin kao meci iz tadke 1370 pod c). Upaljaci GPV-2 za ovu municiju upakovani su po 16 komada u hermeticku metalnu kutiju. Cetiri ovakve kutije sa upaljadima (64 kom) sme§teno je u drveni sanduk. Bruto tezina sanduka je 25 kg. 240
1377. — Skolski meci M62A1 sa trenutnom granatom, upakovani su u drvene sanduke po dva komada. Dimenzije sanduka su sledede: 1070 X X 320X170 mm. Bruto tefcina sanduka je 43 kg. Meci sa tempirnom granatom i pancirnim zrnom, upakovani su kao skolski meci sa trenutnom granatom. 1378. — Vezbovni meci M68 upakovani su kao bojevi — po detiri komada u drveni sanduk. Upaljaci su upakovani u posebnu ambalazu. (19) Obelezavanje metaka 85 mm za obalski i tenkovski top, (s) 1379. — Obelezavanje metaka sa trenutnom granatom M68, izvrseno je na sledeci nadin: A — OZNAKE NA UPALJACU Na telu upaljada zigovima su navedeni podaci о modelu upaljada (UT,M67), proizvodacu i seriji (SC6701) kao i znaci tehnicke i vojne kon- trole (TK, VK). Na upaljacu UTIU,M63 (Pl) oznake su date po istom principu kao za prethodni upaljad. Na sovjetskom upaljacu MG-N, takode zigovima, naveden je model upaljaca (MG-N), proizvodac, serija i godina proizvodnje (ZID-42-69). В — OZNAKE NA KOSULJICI GRANATE Na prednjem ozivalnom delu kosuljice navedeni su podaci о vrsti eksplozivnog punjenja i tezinski znak. Na cilindricnom delu je najpre naveden kalibar i model oruda, a zatim, vrsta granate, model i laboradna serija. C — OZNAKE NA CAHURI METKA Na plastu dahure dati su sledeci podaci: — kalibar i vrsta oruda (85 mm top M39/42-44 i M44); — vrsta i model granate (TREN. M68); — tezina barutnog punjenja u cahuri (2500 gr); — vrsta i serija baruta (NC-38, MBL6700); — pripala od crnog baruta (СВ, BK6201); — laboradna serija municije (RZK6701-1.R). Na kesici barutnog punjenja podaci se uglavnom ponavljaju. D — OZNAKE NA AMBALAZI ZA PAKOVANJE MUNICIJE Na kutiji sa upaljadem navedeni su slededi podaci: 1 kom 1 kom UPALJAC UPALJAC UT.M67 Hi UT.MG-N (s) SC6701 Ser.6702 TK 241
Sadrzaj oznaka na sanduku za pakovanje metaka je sledeci: a) Poklopac i leva bocna strana Na ovim delovima sanduka naveden je kalibar, indeks i model gra- nate (85 TR, M68), zatim oznaka remontnog zavoda, godina, serija i rata remonta, kao i znak da je municija remontovana (RZK6801-1.R). b) Prednja strana sanduka Najbitniji podaci о municiji navedeni su na prednjoj strani san- duka i to: — vrsta i model upaljaca (UT,M67); — oznaka preduzeca, godina i serija izrade upaljada (SC6701); — kalibar i model oruda (85 mm TOP M39/42-44 i M44); — kolicina metaka u sanduku (4 kom.); — vrsta metka i model (METAK SA TREN. GRAN. M68); — laboracna serija (RZK6801-l,R); — tezinski znak (♦*); — bruto tezina sanduka (BRUTO 81 kg). C — DESNA BOCNA STRANA Podaci о barutu dati su na ovoj strani sanduka i to: — vrsta i nomenklaturna oznaka baruta, preduzece, godina i serija izrade baruta (NC-38, MBL6700); — podaci о pripali barutnog punjenja, preduzece, godina i serija izrade pripalnog baruta (CB,BK6201). 1380. — Meci sa trenutno-fugasnom granatom M68, tempirnom gra- natom M68, pancimim i potkalibarnim zrnom i njihova ambalaza, obele- zeni su po uzoru na metak sa trenutnom granatom M68 (tadka 1379). 1381. — Municija 85 mm sa trenutnom granatom O-365K i kumula- tivnim zrnom BK2M (nova sovjetska), obelezena je na nadin objaSnjen kod municije 76 mm za top M42 (s). 1382. — Obelezavanje vezbovne municije izvrseno je po sledecem: A — OZNAKA NA UPALJACU Na telu upaljaca su zigovima nanete oznake prema napred datom objaSnjenju. В — OZNAKE NA KOSULJICI ZRNA Kosuljica je obojena belo, izuzev vodecih prstenova i upaljaca. Oznake su nanete crnom stamparskom bojom. Sadrzaj oznaka. je sledeci: 4- + 85 mm TOP M44 i TENK VE2B.M68 RZK6801-1 242
Na cilindricnom delu kosuljice na 30 mm iznad prednjeg vodedeg prstena utisnuta je zigom oznaka »V«, radi raspoznavanja vezbovnih zma pri pretrazivanju terena nakon gadanja. C — OZNAKE NA BOJEVOJ CAHURI PoSto je za laboraciju upotrebljena bojeva cahura od metka sa tre- nutnom granatom M68, to su i oznake ostale iste, kao sto je objasnjeno u tacki 1379. D — OZNAKE NA DRVENOM SANDUKU Na sanduku su zadrzane postojece oznake od bojeve municije (i sivo- maslinasta boja sanduka). Na ceonoj strani, obe bocne strane i na po- klopcu, na pogodnom mestu, nanosi se pojas belom bojom, koji oznacava da je u pitanju vezbovna municija. Preko ovih belih pojaseva, crnim slo- vima ispisane su oznake za vezbovnu municiju i to: 85 mm VEZB. M68 RZK6801-1 6) 88 mm MUNICIJA ZA PAV TOP M18 I OBALSKI TOP D-56, (n) 1383. — Za 88 mm pav i obalski top, postoje sledece vrste metaka: — 88 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom 4,5 klb, (n), re- montovan; — 88 mm metak sa tempimom granatom 4,5 klb, (n), remontovan; — 88 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom M39, (n), re- montovan; — 88 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom (n), remontovan; — 88 mm skolski metak M62, sa tempimom granatom; — 88 mm skolski metak M62, sa trenutno-fugasnom granatom; — 88 mm skolski metak M63, sa pancimim zrnom; — 88 mm opitni metak. Svi bojevi meci navedeni u ovoj tadki su nemackog porekla, a u nas remontovani. Meci sa TF i TEMP granatom su cak dva puta remontovani. Drugi remont (1963—1965) je izvrSen uglavnom radi zamene upaljaca, odnosno odstranjivanja originalnog detonatora NplO, koji je bio uzrodnik prevremenih eksplozija. Kod TF granate stavljen je upaljac M51A5P1, a kod tempirne je zadrzan tempirni mehanizam (posto je on u osnovi bio ispravan) a umesto pomenutog detonatora u kosuljicu je uvijen detonator M21A2P4 (od upaljaca M51A5P1). Na ovaj nacin su dobijena dva metka sa potpuno sigurnim upaljadima. Pri ovom remontu je eksplozivno punje- nje od amatola zamenjeno livenim trotilom. Bojeva cahura je uglavnom ostala ista kod obe vrste metaka. Meci sa pancirnim zrnima su remontovani 1956. godine. Pri ovom su zrna samo spolja ociscena i zasticena od korozije. Upaljaci nisu skidani. Cahure su od korozije zasLcene pecenim lakom. Barutno punjenje i to- povska kapsla su novi. 16* 243
I jedna i druga vrsta metaka su nakon remonta upakovani u novu ili opravljenu ambalazu. Obelezavanje municije i ambalaze izvrseno je po jugoslovenskom sistemu obelezavanja. Originalni zigovi na pojedinim ele- mentima su ostali neponisteni. (1) 88 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom 4,5 klb., (n), remontovan 1384. — Metak sa trenutno-fugasnom granatom 4,5 klb i upaljacem podeSenim na trenutno dejstvo, namenjen je za gadanje zive sile i otkri- venih ciljeva neprijatelja — artiljerije, minobacaca, pesadijskih vatrenih tacaka, osmatracnica i dr. Ako se upaljac podesi na usporeno dejstvo, onda se metak moze upotrebiti za rusenje objekata poljskog tipa, gadanje plov- nih objekata kao i za ruSenje zicanih prepreka i minskih polja. Izuzetno, metak sa trenutno-fugasnom granatom se moze iskoristiti i za tucenje oklopljenih borbenih sredstava (ali samo u osetljiva mesta — gusenice, motor i si.) i to kada se upaljac regulise da dejstvuje usporeno. 1385. — Metak (si. 283) se sastoji od sledecih elemenata: — upaljaca; — kosuljice sa eksplozivnim punjenjem; — cahure; — barutnog punjenja, i — topovske kapsle. 1386. — UpaljaC M51A5P1 je isti kao upaljac PD.M51A5, koji je opi- san u tacki 792—796. Razlika je samo u navojima, koji su kod upaljaca M51A5P1 prilagodeni upaljadima tipa AZ (n). 1387. — Kosuljica je celicna sa masivnim dancetom i otvorom u vrhu za uvijanje upaljaca. Upaljac je u cilju sprecavanja samoodvijanja, kime- rovan na dva mesta. Kosuljica sa spoljne strane ima dva centrirajuca i dva vodeca prstena. Vodeci prstenovi su od bakra, ili sinterovanog materijala. Jedan deo kosuljica (si. 284) ima dno izgradeno od posebnog komada (6), koje je uvijeno u kosuljicu. Izmedu danceta i kosuljice, postavljen je bakarni ili olovni prsten (5), koji ovde ima ulogu zaptivada, tj. sprecava eventualni prodor barutnih gasova ka eksplozivnom punjenju. Radi po- boljsanja hermetizacije, izmedu dna kosuljice i eksplozivnog punjenja, stavljena je masa za hermetizaciju (4). 1388. — Eksplozivno punjenje je od livenog trotila, tezine 700 gr. Medutim, kod izvesnih granata (sa posebnim dnom) eksplozivno punjenje je od presovanog trotila (originalno nemacko), koje se nalazi u kartonskom omotu. Ova punjenja imaju novi dopunski detonator. Fiksiranje eksploziva u kosuljici izvrseno je pomocu kartonskih elemenata. 1389. — Cahura za metak sa trenutno-fugasnom granatom moze biti izradena od celika ili mesinga. Cahura je po plastu blago konusna i za- vrsava se grlicem. Na dancu ima obod preko kojeg zub izvlakada (sa oruda) zahvata cahuru posle opaljenja. Na sredini danceta nacinjen je otvor, sa 244
SI. 284 — 88 mm trenutno-fugasna granata 4,5 klb, (n), remontovana: 1 — Upaljad; 2 — KoSuljica granate; 3 — Eksplozivno punjenje; 4 — Masa za herme- tizaciju; 5 — Prsten; 6 — Dno. SI. 283 — 88 mm metak sa trenutno- -fugasnom granatom 4,5 klb, remon- tovan za pav i obalski top M18, (n): 1 — Upaljad; 2 — Eksplozivno punjenje; 3 — Kosuljica granate; 4 — Kartonski poklopac; 5 — Plamenogasitelj; 6 — Cahura; 7 — To- povska kapsla; 8 — Barutno punjenje; 9 — Prsten. 245
navojima za uvijanje topovske kapsle. Mesingane ca- hure su po spoljnoj povrsini lakovane, a celicne su zasticene pecenim lakom (bekapolom). 1390. — Barutno punjenje je od nitroceluloznog baruta NCD-28, ili nitrogvanidinskog baruta GU- -M15. Barut je slobodno nasut u cahuru. U 4O°/o ca- hura stavljena je kesica sa plamenogasiteljem, koja je prisivena za kartonski poklopac. U cahure cije su granate sa vodecim prstenovima od bakra, stavljena je legura za debakarisanje cevi. Ucvrscenje barutnog punjenja u cahuri izvrseno je pomocu kartonskog poklopca. Na gornjoj povrsini kartonskog poklopca nalazi se etiketa sa podacima о barutu, kako bi se u sludaju brisanja podataka sa cahure mogla odrediti vrsta i serija baruta. 1391. — Topovska kapsla (TK,M53D) za metak sa trenutno-fugasnom granatom je u stvari kapsla TK,M28A2 prilagodena za upotrebu kod ove muni- cije. Naime, na telu kapsle su narezani navoji pre- ko kojih je ova (kapsla) spojena sa jednim prstenom (9) a ovaj sa cahurom. Kapsla se po potrebi (u slu- caju laganja) moze zameniti. Inace, opis kapsle dat u tacki 1188 odnosi se i na ovu kapslu. (2) 88 mm metak sa tempimom granatom 4,5 klb. (n), remontovan 1392. — Metak sa tempimom granatom 4,5 klb. namenjen je za gadanje ciljeva u vazduhu i na zemlji, kao i za gadanje desanata. Metak (si. 285) se sastoji od granate i bojeve cahure. Granata je u po- gledu konstrukcije ista kao trenutno-fugasna, izuzev sto je kompletirana tempirnim upaljacem. Bojeva cahura je identicna prethodnom metku. Tempirna granata moze biti kompletirana jed- nim od sledecih upaljaca: — mehanickim tempirnim upaljacem Zt.Z.S/30; — mehanickim tempirnim upaljacem Zt.Z.S/30 Fgl, i — mehanickim tempirnim upaljacem Zt.Z. S/30 Fgl, MOM. SI. 285 — 88 mm metak sa tempimom granatom.4,5 klb, (n), remontovan: I _ Upaljad; 2 — Eksplozivno punjenje; 3 — KoSuljica granate; 4 — Kartonski poklopac; 5 — Plamenogasitelj; 6 — Cahura; 7 — Topovska kap- sla; 8 — Barutno punjenje; 9 — Prsten. 246
1 SI. 286 — I deo (legenda na str. 248) 247
3 SI. 286 — ираЦаё Zt.Z.S/30 za 88 mm metak sa tempirnom granatom 4,5 klb, (n), remontovan: 1 — Balistidka кара; 2 — Prsten utvrdivad; 3 — Tempirna kutija; 4 — Udama igla; 5 — Stoier; 6 — Inicijalna kapsla; 7 — Prsten; 8 — Inicijalna kapsla; 9 — Centrifugalni osigurad detonatora; 10 — Inercioni osigurad; 11 — Prenosno eksplozivno punjenje; 12 — Zavrtanj za utvrdivanje tempimog me- hanizma sa telom upaljada; 13 — Telo upaljada; 14 — Nosad; 15 — Nosad detonatorske kapsle; 16 — Telo detonatora; 17 — Osovinica; 18 — KoSuljica detonatorskog punjenja; 19 — Detonatorsko pu- njenje; 20 — Suplja osovina; 21 — Inerciona poluga; 22 — Satna opruga; 23 — Spiralna opruga; 24 — Zupcanici; 25 — ViljuSka; 26 — Balanser;* 27 — Kazalika; 28 — Poluga udarada udarne igle; 29 — Udarad udarne igle; 30 — Opruga udarne igle; 32 — Osovina centrifugalnog osigurada; 33 — Opruga centrifugalnog osigurada; 34 — Celidna nit. 1393. — Upaljac Zt. Z. S/30 sa detonatorom M21A4P2 (si. 286) je mehanidki, tempirni upaljad sa maksimalnim vremenom tempiranja do 30 sek. Prema stepenu osiguranja, spada u grupu potpuno osiguranih upaljada. Sam upaljad je njemadke konstrukcije i izrade, a detonator je od upaljaca PD.M51A5, prilagoden za ovu granatu. Upaljac moze biti izraden od aluminijuma, cinka ili delika. 248
Sl. 287 — Kljuc za tempiranje upa Ijaca Zt.Z.S/30 Na upaljacu ne postoji skala za tempiranje, ved je ista izgravirana na gamom tempirnom kljudu. Tempiranje upaljada vrsi se automatski u tempimiku na orudu (na osnovu elemenata za gadanje dobijenih od komandnog radunara), ili rucno, po- mocu tempirnog kljuca (si. 287) i to tako da se kljud namesti svojim zu- bima prema kanalima na upaljadu, od kojih je jedan na balistickoj kapi a drugi na telu upaljada. Pre name- stanja kljuca, mora se na njemu za- uzeti odredena vrednost tempiranja (posto podele nisu date na upaljacu), a zatim spoljni prsten kljuda staviti na upaljad, ali tako da gornji zub upadne u prorez na balistidkoj kapi. Pokretanje kljuca u smeru koji po- kazuje strelica na njemu, vrsi se sve dotle dok njegov donji zub ne upad- ne u prorez na telu upaljaca. Time je izvrseno tempiranje upaljada. Tem- piranje upaljaca u principu sastoji se u promeni polozaj a na tempirnoj kutiji u odnosu na polozaj kazaljke. U zavisnosti od toga, kazaljka de pri svom okretanju oko osovine morati da prede duzi ili kraci put do onog momenta kada de se njen polozaj poklopiti sa prorezom na tempirnoj kutiji. U tom momentu, ona de pod dejstvom opruge odskoditi i oslobo- diti polugu udarne igle. 1394. — Upaljad sacinjava slededi glavni delovi: — telo; — balistidka кара; — prsten utvrdivac; — tempirni mehanizam; — uredaj za opaljenje, i — detonator. Telo objedinjava sve delove upaljaca u jednu celinu. U udubljenju sa prednje strane, smesten je tempirni i udarni mehanizam, a sa zadnje strane navijen je detonator. Balisticka кара daje upaljacu (ujedno i granati) povoljan aerodina- midki oblik. Na nju je navuden prsten utvrdivac koji je sa telom spojen navojima. Tempirni mehanizam sastoji se od: suplje osovine (20), na cijem je dnu utvrden zupdanik (24). U osovini se nalazi spiralna opruga (23), a na prorezani deo osovine navudena je kazaljka (27), koja u svome polozaju drzi oprugu u sabijenom stanju. Pokretanje osovine vr§i se pomocu satne 249
opruge (22), koja je smestena u svome kucistu. Spoljni kraj opruge utvrden je za unutrasnjost kucista, dok je njen unutrasnji kraj utvrden za osovinu. Na spoljnoj povrSini kucista opruge nalazi se zupcanik, koji sluzi za navi- janje opruge, a koje se vrsi u zavrsnoj fazi pri kompletiranju upaljaca u fabrici. Navijena opruga drzi se u napregnutom stanju u kome raspolaze energijom za pokretanje kazaljke preko osovine. Medutim, kazaljka se ne moze pokrenuti sve dok se ne oslobodi inercione poluge (21) i mostica, koji na sebi ima jedan mali jezicak, koji stoji iznad kazaljke. U takvom polozaju kazaljka je nepomicna sve dok se posle opaljenja javi sila iner- cije. Da bi pokretanje kazaljke bilo od podetka do kraja ravnomerno, □kretanje osovine vrsi se preko sistema zupcanika. Krajnji zupcanik je povezan sa viljuskom (25), koja je u vezi sa balanserom (26), na cijim se krajevima nalaze mali tegovi. Hod ove viljuske, a preko nje i citavog satnog mehanizma regulise se pomocu Celicne niti (34), Ciji se jedan oslo- nac moze priblizavati ili udaljavati od drugog oslonca. Ovo se regulisanje vrsi jos u fabrici u fazi doterivanja i kontrolnog ispitivanja upaljaca. Uredaj za opaljenje sastoji se iz: udarne igle (4) na kojoj je navucen udarac (29) sa svojom polugom (28). Na igli se nalazi jedan prosireni deo ispod koga se sa jedne strane nalazi centrifugalni osigurac (31) sa svojom osovinom (32) i opruzicom (33). Osigurac sluzi kao oslonac igli koja bi inace, pod dejstvom svoje opruge (30), poletela prema inicijalnoj kapsli (6). Sa druge strane na prosirenom delu izradena je mala strma ravan, pomocu koje se igla u najnizoj tacki strme ravni oslanja na stozer (5). Ovakav polozaj igle utvrden je pomocu poluge (28), na vrhu malo savijene nagore i utvrdene u kruzni kanal, koji se nalazi na srednjem delu kazaljke sa donje strane. Opruga udarne igle je sabijena, s tim sto je pokretanje igle pod nje- nim dejstvom moguce jedino onda, kada bi se igla zajedno sa udarafiem i polugom okrenula za izvestan ugao, kako bi mogla po strmoj ravni da side dole. Ovo pokretanje igle bice nemoguce sve dotle dok je poluga utvrdena u kanalu na kazaljki. Prema tome, tempirno dejstvo u svome principu i nije nista drugo nego vreme kada 6e se kazaljka, pod dejstvom svoje opruge, izdidi i time osloboditi polugu udarne igle. U sastavu tempirnog mehanizma nalazi se i tempirna kutija (3), koja na svojoj ceonoj strani ima prorez koji po obliku odgovara obliku ka- zaljke. Ova se kutija pri tempiranju upaljaca окгебе zajedno sa balistic- kom kapom, cime se polozaj proreza na poklopcu u odnosu na polozaj kazaljke menja, tj. udaljava ili priblizava polozaj kazaljke. Tempirni mehanizam (izuzev tempirne kutije) cvrsto je povezan sa telom upaljaca pomocu tri zavrtnja (12). Od inicijalne kapsle preko prstena (7) vodi kanal ka sredini i dnu tela upaljaca. U momentu opaljenja, usled sile inercije inerciona poluga — zadrzac kazaljke (21) naglo zaostaje, pri сети kazaljka (27) pocinje da se okrece pod dejstvom satne opruge (22) и suprotnom smeru od kretanja satne kazaljke. Kad se kazaljka izvuce ispod jezicka koji se nalazi na mosticu, onda se ona nesto malo izdigne, tako da и svome daljem okretanju pri- 250
tiskuje i klizi po donjoj povrsini tempirne kutije (3). Istovremeno pri polazu granate javlja se i centrifugalna sila koja centrifugalni osigurad (31) okrece ustranu, pri сети sa te strane udarna igla ostaje bez oslonca. Na ovaj nacin je upaljad armiran. Kad se kazaljka и svome kretanju postavi tacno prema prorezu, ona istog trenutka pod dejstvom svoje opruge (23), odskoci и prostor iznad tempirne kutije. Istog momenta oslobodena poluga (28) pokrece se naglo ustranu, a igla strmom ravni sklizne sa sto- zera (5) i naleti na inicijalnu kapslu (6) koju dovodi do opaljenja. Upaljac pre upotrebe mora biti и polozaju и коте su kanali za tem- piranje na balistickoj kapi na telu upaljaca и istom pravcu. Ukoliko je izvrseno tempiranje upaljada, a granatom se nije gadalo, onda upaljac treba regulisati tako da se kanali postave kao §to su ranije bili tj. и istom pravcu. Armiranje i dejstvo detonatora objasnjeno je pri opisu upaljaca PD,M51A5 kod municije 75 mm za bestrzajni top M20 (a). 1395. — Kao sto je vec napred navedeno, tempirna granata 4,5 klb. moze biti kompletirana i upaljacem Zt.Z. S/30 Fgl. sa _detonatorom M21A4P2. Ovaj upaljac je istovetan sa prethodnim, izuzev и sledecem: — za pokretanje rada tempirnog mehanizma koristi se centrifugalna sila, te и ovom cilju ima dva nazubljena segrnenta kao kod upaljaca DDM,M66; — udarni mehanizam se razlikuje utoliko Sto je ovde udama igla nepokretna, a kapsla sa svojim nosacem nalece (u odredenom trenutku) na iglu. 1396. — Tempirna granata 4,5 klb. moze biti kompletirana i upalja- cem Zt.Z.S/30 Fgl (88 H244 MOM). Ovo je upaljac madarske proizvodnje, te mu se i oznake donekle razlikuju od prethodnog. Inace, po konstrukciji je isti kao Zt.Z.S/30 Fgl. Kompletiran je detonatorom M21A4P2. Pri remontu ucinjen je jedan zahvat na upaljacu koji ne utide na njegovu funkciju. Nairne, zavoj na telu upaljada je skraden, a otvor za prolaz plamena od inicijalne kapsle ka detonatoru je izbusen na dru- gom mestu. (3) 88 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom M39 (n), remontovan .1397. — Metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom M39, namenjen je za gadanje oklopljenih ciljeva i unistavanje zive sile pozadi oklopa. Metak se sastoji od zma i bojeve cahure. Zrno (si. 288) dine slededi elementi: — kosuljica sa pancirnom i balistickom kapom; — eksplozivno punjenje, i — upaljac sa traserom. 1398. — Kosuljica je od specijalnog celika, masivna i sa relativno tu- pim vrhom. Pancirna кара je takode od celika, samo nesto slabijeg kva- liteta i navucena je na kosuljicu. Balisticka кара je od celidnog lima, a sa pancirnom kapom je spojena pertlovanjem. Na kosuljici su dva centri- rajuca i dva vodeca prstena. Vodeci prstenovi su od sinterovano? gvofcda. Deo pozadi vodeceg ptstena je cilindrican sa dva kruzna kanala za pertlo- 251
7 2 3 к 5 SI. 288 — 88 mm pancirno - -obelezavajuce zrno M39, (n), remontovano: 1 — Balisticka кара; 2 — Pancirna кара; 3 — KoSuljica zrna; 4 — Eks- plozivno punjenje; 5 — Upaljad. SI. 289 — Upaljad Bd.Z.5127 za 88 mm pancirno-obelezavajuce zrno M39, (n), remontovano: 1 — Detonator; 2 — Utvrdivad detonatora; 3 — Nosad udamog mehanizma; 4 — Udarna op- ruga; 5 — Zadriad armirajuceg prstena; 6 — Armirajudi prsten; 9 — Nosad udamog mehani- zma; 10 — Inicijalna kapsla; 11 — Nosad ini- cijalne kapsle; 12 — Telo upaljada; 13 — Nosad trasera; 14 — Obelezavajude punjenje. vanje cahure. Sa zadnje strane u kosuljici je nacinjeno udubljenje za smestaj eksplozivnog punjenja i upaljaca. 1399. — Eksplozivno punjenje je izradeno presovanjem od heksogena, koji je flegmatizovan sa 10°/o TNT-a. Tezina eksploziva iznosi oko 80 gr. 1400. — Upaljac Bd.Z.5127 (si. 289) je donji inercioni upaljac sa uspo- renjem, cija se duzina automatski regulise. Duzina usporenja zavisi od jacine i otpora cilja. Upaljac dejstvuje pri probijanju pancirne ploce de- bljine 35 mm i otpora od 115 kg/mm2. 252
Upaljac sacinjavaju sledeci glavni delovi: — telo; — udarni i osiguravajuci mehanizam; — detonator, i — traser. Telo je celicno sa navojima na prednjem i zadnjem deju. Prednji navoji sluze za navijanje upaljaca u zrno, a zadnji da se u njih uvije traser. Prednji deo tela je izdubljen radi smestaja udarno-osiguravajuceg mehanizma i detonatora. Udarno-osiguravajuci mehanizam sluzi da u toku skladistenja i ruko- vanja municijom obezbedi sigurnost upaljaca, a pri susretu zrna sa pre- prekom da osigura dejstvo eksplozivnog punjenja u zrnu. Detonator prenosi inicijaciju sa inicijalne kapsle na eksplozivno pu- njenje u zrnu. Izraden je od inicijalno-detonatorske (duplex) kapsle. Traser ima ulogu da omoguci pracenje leta zrna pri gadanju u svim vremenskim prilikama. Smesten je u odgovarajucu cahuricu i navijen u dance tela upaljaca. Pripaljuje se od vrelih gasova barutnog punjenja pri opaljenju metka. Armiranje i dejstvo upaljaca. Za vreme prolaska zrna kroz cev topa, kao i na putanji, ne vrsi se nikakva promena medusobnog polozaja delova. Kada zrno udari u prepreku, armirajuci prsten (6) polazi napred i izbacuje zadrzac (5) iz njegovog leziSta. Na ovaj nacin otvara se prolaz osigurava- jucim kuglicama (7) koje pod dejstvom centrifugalne sile izlaze iz svojih leziSta u Slobodan prostor izmedu nosaca udarnog mehanizma (3) i tela upaljaca (12). Ovim je zavrseno armiranje upaljada. Kada sila sabijene opruge (4) postane veca od sile inercije, koja pro- izlazi iz mase udarne igle i usporenja, udarna igla (8) pod dejstvom opruge (4) polazi nazad i ubodom dovodi do dejstva inicijalnu kapslu (10). Ovaj momenat nastupa kada se zrno zaustavi u prepreci ili kad je probije, Sto zavisi od otpornosti i debljine prepreke. Od inicijalne kapsle se aktivira detonar (1), koji dovodi do detonacije eksplozivno punjenje u zrnu. 1401. — Bojeva cahura je ista kao kod metka sa trenutno-fugasnom granatom. (4) 88 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom (n), remontovan 1402. — Metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom (bez modela), je uglavnom isti kao prethodni. Razlika je u sledecem: — kosuljica zrna ovog metka ima nesto veci poluprecnik zakrivljenja ozivalnog dela; — udubljenje za smestaj eksplozivnog punjenja kod ovog zrna je nesto vece u odnosu na zrno prethodnog metka; — eksplozivno punjenje (heksogen) flegmatizovano je sa 5% TNT-a; eksplozivno punjenje je tesko oko 150 gr; — traseri zrna su nove izrade, i — zrno ovog metka kompletirano je upaljacem Bd.Z.f.8,8 cm. 253
1403. — Upaljac Bd.Z. f.8,8 cm Pzgr (si. 290) je donji udarni upaljac inercionog dejstva, sa konstantnim usporenjem. Spada u grupu neosigu- ranih upaljaca. Ovaj upaljac ima takozvani gasodinamicki usporac (3). U stvari, to je jedna metalna plocica sa strogo definisanim otvorom (»dizna«), koja se nalazi izmedu inicijalne i detonatorske kapsle. Ispred ove plocice je prazan prostor (u nosacu trna) za akumuliranje gasova od inicijalne kapsle. Usporeno dejstvo upaljaca dobija se na sledeci nacin: za aktiviranje deto- Sl. 290 — Upaljad Bd.Z.f 8,8 cm Pzgr za pancirno-obelezavajuce zrno, (n), remonto- vano: 1 — Detonatorska kapsla; 2 — Nosad; 3 — Plodica (gasodinamicki usporad); 4 — Nosad trna; 5 — Tm; 6 — Segment; 7 — Osovinica; 8 — Opruga; 9 — Inicijalna kapsla; 10 — Nosad; 11 — Telo upaljaca; 12 — Nosad trasera; 13 — ObelcJ.avajude punjenje. natorske kapsle potrebno je da odredena kolicina gasova prodre do deto- natorske kapsle i aktivira je. Medutim, kako plocica propusta samo deo gasova odjednom, to je potrebno da prode izvesno vreme da se na suprot- noj strani (u prostoru ispred detonatorske kapsle) nagomila potrebna kolicina gasova pod odredenim pritiskom, koja je u stanju da inicira dej- stvo detonatorske kapsle. Vreme koje na ovaj nacin protekne (od paljenja 254
inicijalne kapsle do dejstva detonatorske), je u stvari usporenje koje ovaj upaljad ima. Upaljac sacinjavaju sledeci glavni delovi: — telo; — mehanizam za opaljenje i osiguranje, i — traser. Armiranje upaljada vrsi se pod dejstvom centrifugalne sile. Za vreme prolaza zrna kroz cev oruda, segment! (6) vrse pritisak na svoje oslone povrsine i pri tome stvaraju trenje koje je (dok je zrno u cevi) vece od centrifugalne sile i ovi ostaju u montaznom polozaju. Neposredno po izla- sku zrna iz cevi, kada centrifugalna sila naglo poraste, segment! se okrenu oko svojih osovinica (7), savladavajuci pri tom silu opruge (8) i otvaraju put nosacu inicijalne kapsle za aksijalno kretanje (ka trnu). Na ovaj nadin, upaljac je armiran i spreman za dejstvo. Pri sudaru zrna sa preprekom, nosad inicijalne kapsle sa kapslom na- lece na trn i izaziva dejstvo kapsle. Plamen inicijalne kapsle, zatim preko gasodinamidkog usporada (3) dovodi do dejstva detonatorsku kapslu (1) a ova eksplozivno punjenje u kosuljici zrna. U telo upaljaca sa zadnje strane uvijen je traser, preko nosaca (12). Pripaljivanje traserne smese vrsi se od plamena barutnog punjenja jos dok je zrno u cevi oruda. U toku leta zrna traser sagoreva ostavljajuci za sobom svetao trag, koji olaksava pracenje zrna na putanji. (5) 88 mm skolski metak M62 sa tempirnom granatom I 1404. — Ovaj metak se po konstrukciji neznatno razlikuje od pret- hodno opisanih skolskih metaka. Veza izmedu kosuljice granate i cahure, ostvarena je pomocu cevi koja je na svom gornjem kraju navojima spo- jena sa kosuljicom granate a na donjem delu ima okruglu plodu. Ova ploda je sa detiri zavrtnja spojena sa dancetom cahure. Da bi se dobila odgova- rajuda tezina metka, u kosuljicu granate je naliven bitumen a u cev (koja vezuje granatu i cahuru) olovo. U topovsku kapslu (inertnu) ubacen je gumeni umetak, radi sprecavanja ostecenja vrha udarne igle pri probi opaljenja. Kosuljica granate je kompletirana inertnim upaljadem Zt.Z.S/30. Skolski metak M62 sa trenutno-fugasnom granatom je istovetan kao prethodni metak, s tim sto je kosuljica granate ovog metka kompletirana inertnim upaljacem AZ-23. Skolski metak M63 sa pancirnim zrnom je slidan prethodnim skol- skim mecima. Skolski meci su upakovani po dva komada u drveni sanduk. Sanduk je obojen sivomaslinasto a obelezavanje je izvrseno zutom bojom. Oznacavanje skolske municije objasnjeno je ranije. (6) 88 mm opitni metak 1405. — Napomene date kod prethodnih opitnih metaka odnose se i na opitni metak 88 mm za pav top M18. Za opitno gadanje hidrozrnom drveni dep (si. 242) ima sledece dimenzije: ф prednjeg preseka je 88 mm a zadnjeg 96 mm. Duzina сера je 116 mm a kolicina vode za nalivanje u cev pre gadanja iznosi 11,5 1. 255
(7) Tehnicki podaci za municiju 88 mm za PAV top M18 i obalski top D-56 (n) 1406. — Tehnicki podaci za municiju 88 mm vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 73 Naziv elementa Materijal i Teiina 1 (gr) Dubina (mm) Metak sa trenutno-fugasnom i tempirnom granatom 4,5 klb, remontovan Upaljad (M51A5P1) Dural, mesing 975 151 Upaljad Zt.Z.S/30 Aluminijum 370 111 Zt.Z.S/30 Cink 560 111 UpaljaC Zt.Z.S/30 Fgl Aluminijum 430 111 Cink 600 111 Upaljad Zt.Z.S/30 Fgl MOM Aluminijum 430 111 KoSuljica Celik 7700 300 Eksplozivno punjenje TNT 800 — Cahura Mesing, 2900 570 Celik 2600 570 Barutno punjenje NCD-28 2800 — GU-15 2950 — Topovska kapsla (M53D) Mesing 215 263 Kompletan metak (sa upaljadem M51A5P1) 15390 930 Metak sa pancirno-obeleiavajudim zrnom M39, (i n), remontovan Upaljad (Bd.Z.5127) : Celik 320 70 KoSuljica Celik 9800 334 Eksplozivno punjenje Heksogen sa 10% TNT 80 — Cahura Mesing 2900 570 Celik 2600 570 Barutno punjenje NCD-28 2730 —— Topovska kapsla (M53D) Mesing 215 263 Kompletan metak — 16000 870 Metak sa pancirno-obeleiavajudim zrnom (n), remontovan Upaljad (Bd.Z.f.8,8 cm) • Celik 910 93 KoSuljica । Celik 8440 358 Eksplozivno punjenje Heksogen sa 150 — 5% TNT 2900 570 Cahura Mesing 570 Celik 2600 — Barutno punjenje NCD-28 2730 — I GU-15 2900 Topovska kapsla (M53D) Mesing 215 263 Kompletan metak — 15500 870 256
(8) Balisticki podaci za municiju 88 mm za pav top M18 i obalski top D-56 (n) 1407. — Balistidki podaci za municiju, vide se iz slededeg pregleda: Pregled 74 Naziv municije Vo (m/sek) Pmax (kg/cm‘) Domet (max) Probojnost specijalne ёе- Иёпе plode pod uglom 90° na udaljenju (m) 100 500 1000 Metak sa trenutno-fu- gasnom i tempirnom granatom 4,5 klb. (n), remontovan 820 2800 14800 — — — Metak sa pancimo- -obelezavajudim zr- nom M39 i bez mode- la, (n), remontovan 810 2800 15500 148 137 123 (9) Pakovanje municije za 88 mm pav top M18 i obalski top D-56, (n) 1408. — Municija 88 mm upakovana je posle remonta u drvene san- duke po sledecem: tri metka smesteno je u drveni sanduk dimenzija 1000X400X150 mm. Bruto tezina sanduka za municiju sa trenutno-fuga- snom i tempirnom granatom 4,5 klb. je 51 kg, a za municiju sa pancimo- -obelezavajucim zrnom M39, iznosi 53 kg. Tezina sanduka sa pancimo- -obelezavajucim mecima (bez modela) je 57 kg. Izvesna kolicina metaka sa trenutno-fugasnom i tempirnom granatom 4,5 klb. upakovana je prethodno u kartonske futrole, pa u drvene sanduke. (10) Obelezavanje municije i ambalaze za 88 mm pav top M18 i obalski top D-56 (n) 1409. — Municija 88 obojena je po sledefiem: sve trenutno-fugasne i tempime granate — sivomaslinasto, a pancirna zrna — crnom bojom. Oznake na sivomaslinastoj osnovi su zute, a na crnoj bele. Pancirna zma imaju (kao dopunsku oznaku za postojanje trasera), iznad vodeceg prstena pojas zelene boje sirine 10 mm. Sanduci za municiju 88 mm su obojeni sivomaslinasto. 1410. — Obelezavanje metaka sa trenutno-fugasnom granatom, iz- vrseno je po sledecem: 17 257
A — OZNAKE NA UPALJACU Nil telu upaljaca (M51A5P1) zigovima su utisnuti neophodni podaci za identifikaciju. Znafienje pojedinih oznaka objasnjeno je ranije. В — OZNAKE NA KOSULJICI GRANATE Na prednjem ozivalnom delu granate dati su podaci о vrsti eksplo- zivnog punjenja (T) i tezinskom znaku (+ +). Na cilindrifinom delu postoje sledeci podaci: — 88 mm PAV M18, M18/36 i Ml 8/37 — — — — — kalibar, vrste, model oruda — TREN. FUG. (4,5 klb) (n) — vrsta i model granate — RZK6301,R — — — — oznaka zavoda, serija i znak da je municija remontovana. C— OZNAKE NA CAHURI Na cilindricnom delu cahure su crnom stamparskom bojom naneti podaci о orudu, granati i seriji kao na kosuljici granate. Pored ovih poda- taka navedena je tezina barutnog punjenja (2970 gr), vrsta i serija baruta (GU-M15 i RAD 37826/52) i znak da je u dahuru stavljen plamenogasitelj (PLAMGAS), ako je barutno punjenje laborisano plamenogasiteljem. Kod metaka upakovanih u kartonske futrole, podaci su stavljeni samo na dance cahure. Sadrzaj oznaka je isti kao na kosuljici granate. D — OZNAKE NA SANDUKU Na sanducima su oznake nanete po sledecem: a) Prednja strana Levo od bravice za zatvaranje sanduka dati su podaci о upaljaSu: vrsta, model i serija (UTU, M51A5P1, SRB6501). Izmedu bravica za zatvaranje sanduka navedeno je sledece: 88 mm PAV, M18, M18/36 i M18/37 3 kom METAK SA TREN. FUG. GRAN. (4,5 klb) (n) RZK6501-1, R PLAMGAS Desno od bravice za zatvaranje sanduka naveden je tezinski znak granate i bruto tezina sanduka. b) Poklopac i leva bocna strana sanduka Na ovim delovima sanduka dat je kalibar, indeks i model metka (88 mm TF 4.5 klb) kao i serija remonta (RKZ6501-1, R). 258
c) Desna bocna strana sanduka Na desnoj bocnoj strani sanduka dati su podaci о barutu (GU-M15, RAD 37826/52). Ako je municija upakovana u kartonske futrole onda su na njoj dati najneophodniji podaci о municiji. 1411. — Obelezavanje metaka sa tempimom granatom je uglavnom isto kao kod prethodnog metka samo sto se podaci odnose na ovu vrstu metaka. Na remontovanim tempirnim upaljadima crnom bojom su nave- deni podaci о vrsti i modelu upaljaca — TM (Zt. Z. S/30) (n) — i serija remonta (RZK6501). Na sanduku sa upakovanom municijom (na delu gde je red о upa- Ijadu) naveden je model detonatora kojim je upaljac pri remontu komple- tiran (M21A4P2). 1412. — Meci sa pancirnim zrnom obelezeni su ne§to drukcije u od- nosu na prethodne metke. Zapravo, obelezavanje je izvrseno pre izlaska propisa о obelezavanju municije u JNA. Na koSuljici zma navedena je vrsta i model zma (pane. obel. M39), a ispod toga oznake remontnog za- voda i serija remonta (R-l, 5602-1). Na cahuri su navedeni podaci о orudu, vrsti i modelu zma, tezini ba- ruta u dahuri i vrsta i serija baruta. Pored ovih podataka navedena je oznaka remontnog zavoda i laboracna serija municije. Na sanducima su svi bitni podaci о municiji navedeni na poklopcu. Kompletno oznadavanje izgleda ovako: SA PLAMENOGASITELJEM 3 kom METAKA SA PANC. OBEL. GRANATOM M39 R-l 5602-1 BARUT: GU-M15 SER. RAD 60387/55 UPALJAC: Bd. Z. 5127 BRUTO: 53 kg 7) 90 mm MUNICIJA ZA PAV TOP, TOP NA TENKU M47 I SO, M36 (a) 1413. — Za 90 mm top, postoje sledece vrste metaka: — 90 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom HE, M71, (a); — 90 mm metak sa tempirnom granatom HE, M71, (a); — 90 mm metak sa pancirno-obeleiavajudim zrnom APC-T, M82, (a); — 90 mm metak sa dimnim zrnom WP, M313, (a); — 90 mm metak sa vezbovnim zrnom M68; — 90 mm Skolski metak sa trenutno-fugasnom granatom; — 90 mm skolski metak sa pancirnim zrnom; — 90 mm Skolski metak M63, sa trenutno-fugasnom granatom; — 90 mm Skolski metak M63, sa pancirno-obelezavajucim zrnom APC-T, M82; — 90 mm skolski metak M63, sa dimnim zrnom WP, M313; — 90 mm opitni metak, i — bojeva cahura za praznjenje topa na tenku M47 i SO, M36, (a). 17* 259
(1) 90 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom HE, M71 (a) 1414. — Metak sa trenutno-fugasnom HE, M71 namenjen je za gadanje zive sile neprija- telja na otvorenom prostoru i u lakim zakloni- ma. Efikasno gadanje zive sile moze se vrsiti gadanjem na rikoset pod odgovarajuCim uglom, pri сети se upaljac podesava na usporeno dej- stvo. U nedostatku metaka sa pancirno-obele- zavajucim zmima, meci sa trenutno-fugasnom granatom mogu se izuzetno upotrebiti i za ga- danje oklopljenih ciljeva i to samo и osetljiva mesta (bocna i zadnja strana). Pri ovom gada- nju upaljaC mora biti podesen na usporeno dej- stvo. 1415. — Metak (si. 291) je sjedinjeni i sas- toji se od sledecih elemenata: — upaljaCa; — koSuljice granate; — eksplozivnog punjenja; — Cahure; — barutnog punjenja, i — topovske kapsle. 1416. — Upaljac PD,M51A5 je opisan и tacki 1520—1524, te za njegovo upoznavanje treba koristiti navedeni opis. Pored upaljafia PD, M51A5, granata HE, M71, moze biti kom- pletirana i upaljacem PD, M51A4. Ovaj upa- IjaC je nesto starije konstrukcije i razlikuje se od prethodnog po tome sto ima drukdiji uspo- rac, tako da jedan broj ovih upaljaca ima uspo- renje 0,05, a izvestan broj 0,015 sekundi. U sva- kom slucaju, vreme usporenja utisnuto je na telu upaljaca. Pored navedenog, za kompletira- nje granata HE, M71 (starije izrade) upotreb- Ijen je i upaljac PD, M48A2. I ovaj upaljac je slican upaljacu PD, M51A5, ali je on kompleti- ran drugim detonatorom — M24, cije su karak- teristike slicne detonatoru M21A4, kojim su kompletirani upaljaci PD, M51A5. 1417. — Kosuljica je celicna i relativno de- bela. Po spoljnoj trasi pripada dalekometnom SI. 291 — 90 mm metak sa trenutno-fugasnom grana- tom HEJH71 za pav top i top na tenku M47 i SOJH36, (a): 1 — Upaljad; 2 — Dopunski detonator;' 3 — Koiuljica granate; 4 — Eksplozivno punjenje; 5 — Plodica; 6 — Cahura; 7 — Topov- ska kapsla; 8 — Barutno punjenje; 9 — Kartonska cev; 10 — Pripala 260
tipu granata, jer ima prednji i zadnji ozivalni deo. Naprednjem kraju, kosuljica je otvorena, radi smestaja upaljaca. Ima jedan centrirajuci i jedan vodeci prsten. Vodeci prsten je od bakra. Dance kosuljice je masivno i na njegovom dnu je privarena celicna plocica, precnika priblizno dancetu. 1418. — Eksplozivno punjenje je najcesce od livenog trotila. Medu- tim, granate novije izrade laborisane su mesavinom heksogena i trotila (u odnosu 60 : 40), poznatom pod nazivom »COMP B«. U eksplozivnom punjenju se normalno izraduje udubljenje, koje po velicini odgovara gabaritu detonatora upaljaca. Medutim, postoje gra- nate cije je udubljenje u eksplozivnom punjenju daleko vece od prethod- nog i ovakve granate imaju na kosuljici oznaku: »W/SUPPL CHG«, sto znaci da je granata laborisana dopunskim eksplozivnim punjenjem. Ovo je u stvari eksplozivni valjcic, smesten u aluminijumsku koSuljicu i po, potrebi se moze vaditi — naprimer pri gadanju blizinskim (VT) upa- ljacem. 1419. — Cahura za metak sa granatom HE, M71 je mesingana (M19). Po plastu je blago konusna, a zavrsava se grlicem. Dance cahure je ma- sivno, sa obodom za izvlacenje posle opaljenja metka. Na sredini danceta nacinjen je otvor koji sluzi kao leziste topovske kapsle. 1420. — Barutno punjenje kod metka sa granatom HE, M71 je stalno (ne moze se menjati) i slobodno nasuto u cahuri. Pri sagorevanju, barut kod izvesnih metaka daje manji bljesak i takvi meci nose na dancetu Ca- hure oznaku »FLASHELESS«. Meci koji imaju oznaku »SMOKELESS« daju pri sagorevanju barutnog punjenja manje dima. Ima metaka cije ba- rutno punjenje istovremeno poseduje obe karakteristike, te о ovome na dancetu postoje odgovarajuce oznake (FLASHELESS — SMOKELESS). U vrhu barutnog punjenja postoji pripala od crnog baruta radi efikasni- jeg pripaljivanja barutnog punjenja. 1421. — Topovska kapsla. Metak sa trenutno-fugasnom granatom HE, M71 moze biti kompletiran topovskom kapslom M49 i M28A2. Topovska kapsla M49 je gotovo identicna sa topovskom kapslom M40A1, koja je opisana kod municiie 76 mm za top Ml. Razlika je samo u tome sto kapsla M49 ima vece barutno punjenje (za oko 8 gr) i sto je laksa od kapsle M40A1 za oko 50 gr. Topovska kapsla M28A2 je opisana u tacki 1188. (2) 90 mm metak sa tempirnom granatom HE, M71 (a) 1422. — Metak sa tempirnom granatom HE, M71 prvenstveno je na- menjen za gadanje ciljeva u vazduhu. Medutim, kako su granate komple- tirane i duplodejstvujuCim upaljacima, to se ovi meci mogu isto tako kao i prethodni (sa trenutno-fugasnom granatom), koristiti za gadanje zive sile neprijatelja. Metak je inace identican prethodnom, izuzev upaljada koji ovde moze biti tempirni MT, M43A3 (A4) ili duplodejstvujuci MTSQ, M502 (Al). Upaljac, MT, M43A3 (A4) opisan je u taCki 1423 a MTSQ, M502 (Al) u tacki 1424. Tempirna municija moze biti kompletirana pored mesinganih i Ce- licnim cahurama M19B1. 261
SI. 292 — Upaljac MT,M43A3 (A4) za 30 mm metak sa tempirnom granatom HE,M71, a: 1 — Glavica: 2 — Civija; 3 — Inercioni udarad; 4 — Tempima plodica; 5 — Segmenti; 6 — Zavrtanj- -utvrdivad; 7 — Zupdanik glavne osovine; 8 — Zupdanici; 9 — Donji deo tela upaljada; 10 — Utvrdi- vad; 11 — Zaptivad;' 12 — Pojadnik plamena; 13----Srednji deo tela upaljada; 14 — Osiguravajuda plodica; 15 — Opruga udarne igle; 16 — Glavna {zupcasta) osovina; 17 — Zidani osigurad; 18 — Zadr- 262
1423. — Upaljac M43A3 (A4) (si. 292) je tempirni mehanidki upaljad kod kojeg se za pokretanje unutrasnjih delova koristi centrifugalna sila. Upotrebljava se sa detonatorom M20 (upaljaci starije izrade) i M21, kod novijih upaljaca. Prema stepenu osiguranja spada u potpuno osigurane upaljade. Maksimalno vreme tempiranja upaljada je 30 sek. Osnovni polozaj upaljaca (do upotrebe) je na »S«, dime je iskljucen rad tempimog mehanizma tako da upaljad ne moze dejstvovati pri udaru u prepreku. zad udarne igle; 19 — Udama igla; 20 — Balanscr; 21 — Inicijalna kapsla; 22 — Pojacnik <><1 crnoq baruta; 23 — Razvodnik; 24 — Nosac pojadnika; 25 — Ispust (sa prorezom) na tempinioi ркхч; 26 — Poluga okidada; 27 — Okidad;' 28 — Opruga okidada; 29 — Inercioni osigurad; 30 — Centrilu- galni osigurad balansera; 31 — Prorcz na tempirnoj plodici; 32 — Jezidak na osiguravajucoj plodici; 33 — delidna nit. 263
Upaljac se sastoji od sledecih glavnih delova i sklopova: — tela upaljaca koje se sastoji od: glavice, srednjeg i donjeg dela; — tempirnog mehanizma; — uredaja za opaljenje, i — detonatora. Telo upaljaca izradeno je od aluminijuma. Na zadnjem kraju ima navoje za navijanje upaljaca na granatu. Na prednjem delu je na telo na- vuden srednji (mesingani) deo upaljaca i utvrden osiguracem od zice i zavrtnjem. Aerodinamicki oblik upaljacu (a ujedno i granati) daje gla- vica, koja je navojima spojena sa srednjim delom. Glavica je izradena od aluminijuma. Iznutra kroz sredinu je izdubljena radi smanjenja ukupne tezine upaljada. Glavica ne sadrzi u sebi nikakve elemente vezane za funkciju upaljada. Tempirni mehanizam se sastoji od glavne osovine (16) sa zupcanikom (7) na donjem delu. Na gornjem kraju osovine utvrdene su dve metalne plocice od kojih gomja (4) sluzi za tempiranje, a donja (14) koja je inace puna — za osiguranje upaljaca od dejstva u blizini oruda za slucaj suvise kratkog tempiranja. Na jednoj strani gomje plodice nalazi se ispust (25) sa prorezom. О vim ispustom i jednom civijom (2) plocica je povezana sa srednjim delom tela upaljaca. Na suprotnoj strani ispusta — na periferiji plocice — nalazi se jedan prorez. Na donjoj plocici (14), ispod pomenutog proreza (31) je takode jedan ispust (jezicak) koji sprecava prerano dej- stvo upaljaca. Sa jedne i druge strane zupcaste osovine (16) nalaze se dva nazubljena segmenta (5) sa tegovima i osovinama izvan njihovog te- zista. Na ovim osovinama se nalazi po jedna opruga od zice. Pri pojavi centrifugalne sile, dejstvom tegova segment! se okrecu oko svojih osovina i razmidu ustranu pri сети vrse pokretanje opruge koje su napregnute i orijentisane na razmicanje segmenata. Da bi pokretanje od pocetka do kraj a bilo ravnomerno, a ne и zavisnosti od broja obrtaja granate i pro- mene centrifugalne sile, postoji sistem zupdanika (8) koji se zavrSava ba- lanserom (20) sa svojom viljuskom kao kod upaljaca Zt. 2. 8/30, s tom razlikom sto je ovde balanser utvrden centrifugalnim osiguradem (30). Sa balanserom je и vezi celicna nit (33) kojom se regulise brzina kretanja osovine a pomocu nje i citavog tempirnog mehanizma. Pri pokretanju glavne osovine, zajedno se okrecu obe kruzne plodice (tempime i osigu- ravajuce) i to и smeru koji se poklapa sa kretanjem kazaljke na casovniku. Uredaj za opaljenje se sastoji od okidaca (27) sa svojom polugom (26) i opruzicom (28), zadrzaca udarne igle (18), udarne igle (19) sa svojom oprugom (15), inercionog osigurada (29), inicijalne kapsle (21) i pojadnika plamena (22) od crnog baruta. Sa donje strane tela upaljaca nalazi se po- jacnik plamena (12) od crnog baruta koji je utvrden pomocu poklopca sa navojima (24). Na ovom poklopcu nalazi se na sredini otvor za prolaz plamena od pojacnika ka detonatorskoj kapsli и detonatora upaljada. Na srednjem delu tela upaljaca, na ceonoj unutrasnjoj strani nalazi se inercioni udarac (3). On se sastoji od dva kruzna mesingana tega koji su pomocu jedne elasticne poluge utvrdeni zavrtnjima za srednji deo tela upaljaca. Izmedu ovih tegova prolazi civija (2) kojom je tempirna plodica povezana sa srednjim delom tela upaljaca. Detonator je isti kao и upaljaca PD, M51A5, koji je opisan и tacki 793—795. 264
Tempiranje upaljaca. Srednji deo upaljada sa glavicom spojen je na- vojima i pretstavlja jedinstven skiop. Ovaj «sklop je pokretan u odnosu na donji deo upaljaca, koji je udvrScen u granatu i kirnerovan. Na ovom delu upaljaca (sa spoljne strane) izgravirana je skala sa podeodma od 1—30 sekundi. Pri dnu srednjeg dela nalazi se leziste za kljud za tempi- ranje upaljaca a nesto dalje (udesno) crtica. Tempiranje se sastoji u tome da se okretanjem srednjeg dela upaljada (pomocu kljuda) ova crtica posta- vi tacno naspram odgovarajuce vrednosti na skali. S obzirom da je tem- pima plocica (4) pomocu civije (2) povezana sa srednjim delom tela, to je tempiranjem prorez na njoj (31) manje ili vise udaljen od onog kraja poluge okidaca (26) koji treba da upadne u pomenuti prorez na plodici pri okretanju okidaca. Prema tome, bice potrebno i odgovarajuce (krace ili duze) vreme da prorez na tempirnoj plocici pri radu tempirnog meha- nizma dode tacno prema pomenutom kraju poluge okidaca. U tome se sastoji princip tempiranja kod ovog upaljaca. Armiranje i dejstvo upaljaca. U momentu polaza granate u cevi oru- da, usled dejstva aksijalne sile inercije, inercioni udarac (3) koji se nalazi na opruznom nosacu — zaostaje i potiskuje nadole ispust (25) na tem- pirnoj plocici (4), dime se u stvari prekida veza izmedu tempirnog meha- nizma i srednjeg dela upaljaca. Na ovaj nacin tempirna plocica je slo- bodna i moze se okretati. Istovremeno pod dejstvom sile inercije, inerci- oni osigurac (29) zaostaje pri Сети oslobada okidac (27) koji ce moci da se zaokrene kada prorez (31) na tempirnoj plocici dode prema njegovoj poluzi. Dejstvom centrifugalne sile i opruga, nazubljeni segmenti (5) pocinju da se razmicu ustranu okrecuci glavnu osovinu (16). Okretanjem osovine, okrecu se i tempirna (4) i osiguravajuca (14) plocica, pri сети se prorez (31) na tempirnoj plocici priblizava onom kraju poluge okidaca (26) koji treba da upadne и pomenuti prorez. Medutim pokretanje mehanizma jos je nemoguce, sve dok se usled centrifugalne sile osigurac balansera (30) ne pokrene ustranu i time ga oslobodi. Tada je upravo upaljac armi- ran i pofcinje rad mehanizma. U momentu kada prorez na tempirnoj plocici dode prema pomenu- tom kraju poluge okidada, usled dejstva centrifugalne sile, poluga se zaokrene. Pri tome njen kraj upada и prorez, a okidac se okrene oko svoje osovine za toliko da se svojim poprecnim kanalom (pri dnu) postavi pre- ma zadrzacu udarne igle (18). Usled ovog, zadrzac se sklanja ustranu a igla (19) pod dejstvom opruge (15) naleti na inicijalnu kapslu (21), diji se plamen prenosi na pojacnike plamena (22) i dalje na detonatorsku kapslu и detonatoru upaljaca. 1424. — Kao sto je vec navedeno, tempirne granate HE, M71 mogu biti kompletirane i upaljacem MTSQ, M502 (Al). Upaljac MTSQ, M502 (Al) (si. 293). Osnovna razlika izmedu ovog i prethodnog upaljaca (MT, M43A3) je и tome da ovaj ima и glavici upa- ljada ugradenu udarnu spravu, te je prema tome duplodejstvujuci, za razliku od upaljaca M43A3, koji je samo tempirni. Drugih razlika izmedu ova dva upaljaca nema. Udarna sprava koju ovaj upaljac ima и vrhu sastoji se od glavice (3) и koju je smestena udarna igla (2). Sa gornje strane, glavica je zatvorena 265
SI. 293 — Upaljac MTSQ,M502 za 90 mm metak sa tem- pirnom granatom HEJM71, (a): 1 — Membrana; 2 — Udama igla; 3 — Gla- vica; 4 — Polucilindri- -osiguradi udarne igle; 5 — Opruga; 6 — Ini- cijalna kapsla; 7 — Vrh tela upaljada; 8 — Civija; 9 — Inercioni udarad; 10 — Srednji deo tela upaljada; 11 — Kutija tempimog me- hanizma; 12 — Zavr- tanj-utvrdivad; 13 — Donji deo tela upalja- ca; 14 — Zavrtanj-ut- vrdivad kutije tempir- nog mehanizma;' 15 — Zaptivad; 16 — Pojad- nik plamena od cmog baruta; 17 — Utvrdi- vad centrifugalnog osi- jurada detonatora; 18 — Opruga; 19 — Centri- fugalni osigurad; 20 — Inercioni osigurad cen- trifugalnog osigurada; 21 — Opruga; 22 — Utvrdivad; 23 — Deto- natorsko punjenje; 24 — Zidani osigurad; 25 — Inicijalna kapsla; 26 — Pojadnik; 27 — Razvodnik; 28 — No- sac pojadnika; 29 — Telo detonatora; 30 — Nosad detonatorske kapsle; 31 — Osovini- ca; 32 — Prenosno ek- splozivno punjenje; 33 — Poklopac detona- tors kog punjenja 266
membranom (1). Ispod ovog sklopa su dva polucilindra (4) kroz diju sre- dinu prolazi vrh udarne igle. Ovi polucilindri imaju ulogu centrifugalnih osigurada udarne igle. Ramena udarne igle ulaze svojim ispustima u udubljenjima na polucilindrima — osiguracima i sve dok traje ubrzanje granate na putanji, sprecavaju njihovo rastavljanje. Oko ovih centrifu- galnih osigurada obavijena je satna opruga (5) koja drzi osdgurace pri- Ijubljene uz vrh udarne igle. Neposredno ispod udarne igle, ugradena je inicijalna kapsla (6) ciji je zadatak da pod odredenim okolnostima pripali pojacnik od crnog baruta (16). Funkcionisanje udarne sprave. Pri opaljenju metka i prolazu granate kroz cev oruda, usled sile inercije, udama igla (2) pritiska na centrifu- galne osigurace (4) i sprecava njihovo razmicanje ustranu. Po prestanku inercije, usled kocenja granate, udama igla (posto je slobodna u svom lezistu) pokrene se malo napred ka membrani i time oslobodi centrifu- galne osigurade (4). Usled centrifugalne sile, ovi osiguradi se razmidu savladavajuci pri tom silu opruge (5) i oslobode prolaz udarnoj igli prema inicijalnoj kapsli (6), dime je u stvari zavrseno armiranje upaljaca. Pri udaru granate u prepreku, otpor prepreke probija tanku alumi- nijumsku membranu i potisne udarnu iglu koja ubodom izaziva dejstvo inicijalne kapsle. Plamen od inicijalne kapsle prolazi kroz kanal na telu upaljaca (i glavne osovine tempirnog mehanizma) i pripaljuje pojacnik od crnog baruta koji zatim aktivira detonatorsku kapslu u detonatoru upaljaca. 1425. — Pri gadanju upaljacem MTSQ, M502 (Al) na udarno dej- stvo, polozaj upaljaca mora biti u osnovni (sigumosni) polozaj oznaden sa slovom »S« (SAFE). U ovom polozaju crtice na telu i srednjem delu upa- ljada su poravnate. (3) 90 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom APC-T, M82 (a) 1426. — Metak sa pancirno-obelezavajucim zmom namenjen je za gadanje tenkova i drugih oklopnih sredstava. Sastoji se od zma i bojeve dahure. Zrno (si. 294) ima sledece elemente: — kosuljicu sa pancimom i balistickom kapom; — eksplozivno punjenje, i — upaljac sa traserom. 1427. — Kosuljica pancirnog zrna je nosioc kineticke energije, te je stoga masivna i izradena od specijalnog celika. Na prednjem delu ima kratki ozival na koji je navucena pancima кара a na ovu balisticka кара. Pancirna кара je od celika nizih mehanidkih osobina u odnosu na ko§u- Ijicu. Balisticka je od celicnog lima. Kosuljica ima jedan centrirajuci i jedan vodeci prsten. Pozadi vodeceg prstena na kosuljici ima jedan kanal u koji se vr§i pertlovanje cahure. Zadnji deo koSuljice je cihndridan i u njemu postoji udubljenje za smestaj upaljaca i eksplozivnog punjenja. 1428. — Eksplozivno punjenje je od amonijevog pikrata sa oznakom »EXP-D«. 1429. — Upaljac. Pancirno obelezavajuce zrno APC-T. M82 najdeSde je kompletirano upaljacem BD, M68 (Al). Medutim, ima i upaljaca BD, M62A1. Prvi je opisan kod municije 76 mm za top M1A1, a drugi kod kumulativnog metka 75 mm za bestrzajni top M20 (a). 267
1 4 SI. 294 — 90 mm pan- cirno -obelezavajuce zrno АРС-ТДИ82 za pav top i top na ten- ku M47 i SO,M36, (a). 1 — Balistidka кара; 2 — Pancirna кара; 3 — Ko Suljica zrna; 4 — Eksplo- zivno punjenje; 5 —Upa- ljad SI. 295 — 90 mm di- mno zrno VP>M313za pav top i top na ten- ku M47 i SO,M36, (a): 1 — Upaljad; 2 — Deto- natorska kapsla; 3 — Gla- vica; 4 — Prsten; 5 — KoSuljica detonatora; 6 — Eksplozivno punjenje; 7 — Dimno punjenje; 8 — Ko- Sul jica zma. 1430. — Bojeva cahura je ista kao kod metka sa trenutno-fugasnom granatom HE, M71. (4) 90 mm metak sa dimnim zrnom WP, M313 (a) 1431. — Metak sa dimnim zrnom namenjen je za zadimljavanje i pokazivanje ciljeva. Pored toga, dimno zrno ima ograniceno zapaljivo dejstvo jer je laborisano belim fosforom. Metak se sastoji od zrna i bojeve cahure. Zrno (si. 295) ima upaljad, dimno punjenje i detonator. Kompletiranje dimnih zma izvrseno je upaljacima PD, M48A3 (bez detonatora). Dimno punjenje je od belog fosfora, a detonator od tetriola tezine 66 grama. Detonatorsko punjenje je najpre smesteno u alumini- 268
jumsku cevcicu, a potom u kosuljicu od delifine beSavne cevi. U suStini, ovo zmo se ne razlikuje od dimnog zma 76 mm (WP, M312), za top M1A1 (a), izuzev po dimenzijama i tezini. Inici- ranje eksplozivnog punjenja u detonatoru vr§i se kao kod metka 76 mm sa dimnim zrnom WP, M312, (a). Bojeva cahura je kao kod metka sa tre- nutno-fugasnom granatom HE, M71, (a). (5) 90 mm metak sa vezbovnim zrnom M68 1432. — Metak sa vezbovnim zrnom name- njen je za izvrsenje skolskih artiljerijskih ga- danja iz sledetih oruda: — 90 mm topa Ml na SO, M36, ili — 90 mm topa Ml na tenku M47. Gadanje se vr§i na osnovu tablica gadanja za trenutno-fugasnu granatu HE, M71. Gadanje se izvodi sa upaljaCem regulisa- nim na trenutno dejstvo (kapica sa upaljaCa KTM-1 skinuta). Vezbovni metak M68 je sjedinjen. Tezina metka je 19 kg, a duzina 950 mm. Sastoji se od zrna i bojeve cahure. Zrno (si. 296) sadinjavaju sledeci elementi: upaljac, kosuljica, obelezava- ju6e punjenje i inertno punjenje. Upaljac. Kompletiranje vezbovnog zma M68 izvrseno je upaljacem KTM-1. Opis upa- ljaca dat je u tacki 1207. Do upotrebe, upaljaC se posebno cuva, a na usta koSuljice zma je na- vijen zastitni cep. Radi obezbedenja neophodne hermeticnosti unutrasnjeg dela kosuljice (zbog obelezavajudeg punjenja), spoj usta koSuljice i сера premazan je masom za zaptivanje RC-68. Kosuljica je celicna sa posebno uradenim vrhom. Nairne, da bi se na usta kosuljice navio upaljac KTM-1 (koji ima sasvim drugi gabarit u odnosu na upaljac M51A5 koji je prethodno bio navijen), izradena je glavica (adapter) i preko nje navijen upaljac. Kosuljica ima jedan centrirajuci i jedan vodeci prsten. Vodefii pre- ten je od bakra. Pozadi vodedeg prstena postoji udubljenje za pertlovanje cahure. Na dance ko- suljice navarena je celicna plo&ca. Obelezavajuce punjenje je isto kao kod metka 85 mm sa vezbovnim zrnom M68. Inertno punjenje je takode isto kao kod metka 85 mm sa vezbovnim zrnom M68, izuzev sto mu tezina iznosi 728 gr. SI. 296 — 90 mm vez- bovno zrno M68 za pav top i top na tenku M47 i SO.M36, (a): 1 — Upaljad; 2 — Glavica; 3 — ObeleZavajude punjenje I; 4 — Obelezavajiide punje- nje II, 5 — Inertno punje- nje; 6 — KoSuljica zrna; 7 — zaStitna plodica. 269
Bojeva cahura je od metka sa trenutno-fugasnom granatom HE, M71, tacka 1419—1421. Dejstvo vezbovnog zrna istovetno je kao kod 85 mm vezbovnog zrna M68 (tadka 1352). (6) 90 mm skolski metak sa trenutno-fugasnom granatom 1433. — Po nameni i konstrukciji ovaj metak je isti kao skolski me- tak M63 za top M42 (s), tacka 1236. Razlika je samo u gabaritnim di- menzijama. (7) 90 mm skolski metak sa pancirnim zrnom 1434. — Ovaj metak je po konstrukciji gotovo isti kao 57 mm skolski metak M63 za pt top Ml—4. Razlika je, naravno, u dimenzijama i tezini kao i u nekim detaljima oko spajanja nosaca sa zrnom. (8) 90 mm skolski metak M63 sa trenutno-fugasnom granatom 1435. — Opis dat za 76 mm skolski metak M69 (tacka 1237) odnosi se i na ovaj skolski metak, izuzev u pogledu dimenzija i tezine metka koje za 90 mm skolski metak M63 odgovaraju metku sa trenutno-fugasnom gmaatom HE, M71 (a). Pakovanje metaka izvrseno je u ambalazu od bojeve municije. Obelezavanje skolskih metaka je identicno sa bojevim, s tom razli- kom sto je kod skolske municije na sanduku stavljen natpis &8KOLSKI METAK«. Ovaj naziv ispisan je crvenom bojom, dijagonalno preko po- klopca sanduka. Na dance cahure zigom je utisnut podatak »SKOL« a na delu zrna koji imitira upaljac: »SKOLSKI«. 1436. — Osim skolskog metka M63, za 90 mm top na tenku M47 i SO, M36 (a), postoji i sledeca skolska municija sa zrnom od durala i to: — 90 mm skolski metak M63, sa. pancirno-obelezavajucim zrnom APC-T, M82, i — 90 mm skolski metak M63. sa dimnim zrnom WP, М313. Navedeni meci su po ucinku izrade isti kao skolski metak sa TF gra- natom. Medusobno se razlikuju samo po izradi zrna. Pakovanje i obele- zavanje je objasnjeno u tadki 1441—1446. (9) 90 mm opitni metak 1437. — Opis opitnog metka dat kod prethodnih kalibara odnosi se i na ovaj metak. Za opitno gadanje hidrozrnom, drveni cep (si. 242) ima sledece dimenzije: 0 prednjeg preseka je 94,5 mm, zadnjeg preseka 96,0 mm, a duzina сера je 90 mm. Kolicina vode za nalivanje u cev topa je za pav oruda 16,5 litara a za SO i TENK topove 12 1. (10) Bojeva cahura za praznjenje topa na tenku M47 i SO, M36, (a) 1438. — U pogledu namene i konstrukcije ova bojeva cahura se ne razlikuje od odgovarajuce cahure opisane u tacki 1242. Postojeca razlika je kako zbog kalibra tako i usled drukcije konstrukcije bojevih metaka. 270
(11) Tehnicki podaci о municiji 90 mm za pav top, top na tenku M47 i SO, M36, (a) 1439. — Tehnidki podaci о municiji 90 mm vide se iz sledeceg pre- gleda: Pregled 75 1 Naziv elementa | i Materijal i Tezina (gr) I i Duiine (mm) Metak sa trenutno-fugasnom i tempirnom granatom HE,M71 Upaljad (M51A5, M51A4, M48A2, | M43A3, M43A4; ' MTSQ,M502, M502A1) Celik, mesing 975 । 151 KoSuljica Celik 8870 i 1 320,7 Eksplozivno punjenje TNT, »Comp B« 729 j — Kompletna granata — 10574 415,7 Cahura (Ml 9) 1 Mesing ’ 4990 602 Cahura (M19B1) Celik Barutno punjenje NC,M6 3300 — Topovska kapsla M49 Mesing 260,8 482,5 Topovska kapsla M28A2 (B2) Mesing (delik) 150,8 260,6 Bojeva dahura — 8550,0 602,0 Kompletan metak | — 19036 950,2 Metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom APC-T, M82 Upaljad BD,M68(A1) Celik, mesing 707,6 87,8 BD,M62(A1) Celik, mesing 577,0 87,8 KoSuljica sa pancirnom i balistid- kom kapom i upaljadem BD,M68(A1) i Celik 9653,0 410,0 Eksplozivno punjenje 1 Exp. D ! 140,0 — Kompletno zrno — 10500 410 Bojeva dahura — 8550 602 Kompletan metak — 19800 971 Metak sa dimnim zrnom WP.M313 Upaljad (PD,M48A3) J Celik, mesing 635 114 KoSuljica sa dimnim punjenjem Celik, beli fosfor 9800 320,7 Eksplozivno punjenje Tetriotol 200 267 Kompletno zrno — 10635 ! 415,7 Bojeva dahura — 9550 ' 602,0 I 2 Kompletan metak — 19185 [ 950,2 271
(12) Balisticki podaci za municiju 90 mm za pav top, top na tenku M47 i SO, M36 (a) 1440. — Balisticki podaci za municiju 90 mm vide se iz sledeceg pre- gleda: Pregled 76 Naziv metka Vo (m/sek) Pmax (kg/cm2) Domet (m) Probojnost u mm na 914 m pod uglom 90° Primedba METAK sa trenutno-fuga- snom tempirnom grana- tom i dimnim zrnom 823,5 — 17887 * 12271 2 — 1 horizontalni 2 vertikalni METAK sa pancirnim zrnom 854 — 19560 150 (13) Pakovanje municije 90 mm za pav top, top na tenku M47 i SO, M36 (a) 1441. — Meci 90 mm upakovani su najpre u kartonske futrole a po- tom u drvene sanduke. Futrole su spolja prevucene bitumenskim lakom, tako da se smatraju za poluhermeticku ambalazu. Drveni sanduci nisu obojeni, vec samo spolja fimisirani. Zatvaranje sanduka vr§i se sa bocne strane pomocu celicne sipke (koja prolazi kroz unutrasnjoszt sanduka po citavoj duzini) i odgovanajuce navrtke. Za olaksano nosenje sanduka pos- toje sa bodne strane rukohvati od kudelje. Utvrdivanje sanduka izvrseno je pomocu celicnih traka kojima su sanduci poprecno obavijeni. Smestaj metaka izvrsen je po sledecem: — jedan metak upakovan je u kartonsku futrolu 0 142 mm, duzine 972 mm. Bruto tezina futrole iznosi 23 kg; — dva metka smestena su u drveni sanduk dimenzija: 1110 X 330 X X 210 mm. Bruto tezina sanduka je 60 kg izuzev za metke sa granatom HE, M71 gde je tezina 57 kg. Postoji i pakovanje metaka po cetiri komada (HE, M71) u sanduk. Dimenzije takvog sanduka su: 1110 X 330 X 330 mm. Bruto tezina sandu- ka je 106,7 kg. Osim navedenog, ima slucajeva kada je municija upakovana po jedan metak neposredno u metalnu futrolu. Dimenzije futrole su: 0 = 155 mm, a duzina 1120 mm. Bruto tezina futrole je 31 kg. 1442. — Vezbovna municija M68 upakovana je po dva komada (u fu- trolama) u drveni sanduk, u svemu kako je to objasnjeno u tacki 1441. Upaljaci (KTM-1) su posebno upakovani. 1443. — Skolski meci pakuju se u originalnu ambalazu od bojeve municije. U nedostatku ovih sanduka, meci sa pancirnim zrnom mogu se smestiti i u metalne futrole, takode od utrosene bojeve municije. 272
(14) Obelezavanje municije i ambalaze 9|> mm za pav top, top na tenku M47 i SO, M36 (a) 1444. — Obelezavanje bojeve municije i ambalaze 90 mm analogno je objasnjenju datom kod municije 76 mm za top Ml (a). 1445. — Obelezavanje vezbovne municije izvrseno je po sledecem: A — OZNAKE NA UPALJACU Na telo upaljada zigovima su date oznake prema objasnjenju datom ranije. В — OZNAKE NA KOSULJICI ZRNA Kosuljica je obojena belo, izuzev vodecih prstenova i upaljada. Ozna- ke su nanete crnom stamparskom bojom. Sadrzaj oznaka je sledeci: □ □ 90 mm TOP Ml za SO i TENK VE2B. M68 RZK6801-1 Na cilindricnom delu kosuljice, na 30 mm iznad vodeceg prstena utisnuta je zigom oznaka »V«, radi raspoznavanja vezbovnog zrna pri pre- traZivanju terena nakon gadanja. C — OZNAKE NA BOJEVOJ CAHURI Posto je za laboraciju upotrebljena bojeva dahura od metka sa tre- nutno-fugasnom granatom HE, M71, to su i oznake ostale iste. D — OZNAKE NA KARTONSKOJ KUTIJI Pored oznaka od bojeve municije koje su ostale na cilindricnom delu kutije, na belom pojasu je crnom bojom naneto i sledece obelezavanje: 90 mm VEZB. M68 RZK6801-1 E — OZNAKE NA DRVENOM SANDUKU Na sanduku su zadrZane originalne oznake od bojeve municije (i si- vomaslinasta boja sanduka). Na deonoj strani, obe bodne strane i na po- klopcu sanduka, na pogodnom mestu nanet je pojas belom bojom, koji oznacava da je u pitanju vezbovna municija. Preko ovih belih pojaseva, crnom bojom ispisane su sledede oznake: 90 mm VEZB. M68 RZK6801-1 1446. — Obelezavanje skolske municije objasnjeno je u prethodnim odeljcima. 18 273
8) 94 mm MUNICIJA ZA PAV TOP M3A, (e) 1447. — Za 94 mm pav top postoje sledece vrste metaka: — 94 mm metak sa tempirnom granatom HE, (e); — 94 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zr- nom AP, (e); — 94 mm skolski metak M72, i — 94 mm opitni metak. Na bojevoj municiji su u nas vrseni sledeci ra- dovi: ciscenje i zastita od korozije, obnavljanje ori- ginalnih oznaka i opravka ambalaze. Pored ovog, na celokupnoj municiji sa tempimom granatom je dim- na kutija od crvenog fosfora, zamenjena dopunskim detonatorom do trotila. (1) 94 mm metak sa tempimom granatom HE, (e) 1448. — Metak sa tempirnom granatom (si. 297) namenjen je za unistavanje ciljeva u vazduhu i na zemlji. Sastoji se od: upaljaca, kosuljice, eksploziv- nog punjenja. cahure, barutnog punjenja i topovske kapsle. 1449. _ Upaljac 208 MK1 (si. 298) je mehanicki tempirni upaljac sa vremenom tempiranja do 43 se- kunde. Spada u grupu potpuno osiguranih upaljaca. Upaljac je kod najveceg broja metaka navijen na granatu. Jedan manji deo upaljaca koji nisu navijeni na granate, cuva se posebno u hermetickoj ambalazi. Na konusnom delu tela upaljaca, ugravirani su po- deoci za tempiranje. Podeoci su na novijem tipu upa- ljaca obelezeni od 0—28,5, ili 0,75—28,5. Svaki pode- lak obelezen brojem, podeljen je jos na cetiri manja podeoka. Na delu tela na kome nisu ugravirani po- deoci je trouglasto udubljenje ispunjeno crvenom bojom pored kojeg je ugravirana rec »SAFE«, sto znaci »osigurano«. To je ujedno osnovni polozaj upa- ljada. Tempiranje upaljaca vrsi se automatski u tem- pirniku oruda, ili rucno pomocu tempirnog kljuca. Upaliac sacinjavaju sledeci glavni delovi: — telo sa balistickom kapom i tempimom kuti- jom; SI. 297 — 94 mm metak sr. tempimom granatom HE, za pav top М3 A, (e): 1 — Upaljad; 2 — Dopunski detonator; 3 — Dopunski detonator; 4 — Eksplozivno punjenje; 5 — Ko&uljica granate; 6 — Barutno punjenje; 7 — dahura: 8 — Topovska kapsla.
— tempirni mehani- zam, i — detonator sa me- hanizmom za potpuno osi- guranje upaljada. Telo (6) objedinjavau jednu celinu sve elemente upaljaca. Izradeno je od mesinga. Na prednjem de- lu je u telo navijena spoj- nica (4), a preko ove na- vudena tempirna kutija (5) sa balistickom kapom (1). Tempirna kutija uje- dno sluzi kao nosac iner- cionih tegova (2) sa tego- vima (12), kojih ima tri. U centralnom delu tela upaljaca, smesten je tem- pirni mehanizam sa udar- nom iglom i inicijalno-de- tonatorskom kapslom (8). Sa donje strane, upaljac je zatvoren detonatorom (11) sa mehanizmom za potpuno osiguranje upa- ljaca. Tempirni mehanizam obezbeduje dejstvo upa- ljaca u odredenom tre- nutku. Sastoji se od odgo- varajucih podsklopova, u- darne igle i inicijalno-de- tonatorske kapsle. Kons- Sl. 298 — Upaljac 208Mkl za 94 mm metak sa tempirnom granatom HE, (e): 1 — Balisticka кара; 2 — NosaC iner- cionih tegova; 3 — Drzad nosaCa te- gova; 4 — Spojnica; 5 — Tempirna kutija; 6 — Telo upaljada; 7 — udar- na igla; 8 — Inicijalno-detonatorska kapsla; 9 — Nosac orenosnog eks- plozivnog punjenja; 10 — Utvrdivac nosada detonatora; 11 — Detonator- sko punjenje; 12 — Inercioni teg; 13 — UtvrdivaC tempime kutije; 14 — Tempirni mehanizam; 15 — Osigu- ravajuda opruga; 16 — Prenosno ek- splozivno punjenje I; 17 — Prenosno eksplozivno punjenje IT; 18 — Nosac detonatora; 19 — Poklopac detona- tora; 20 — Osovinica osiguravajuce opruge. 18* 275
trukcija ovog mehanizma je ista kao kod upaljada Zt. Z. S/30, koji je obra- den kod municije 88 mm za pav top M18 (n). Detonator sa mehanizmom za potpuno osiguranje upaljada obezbe- duje, s jedne strane, sigumost upaljaca a s druge funkciju upaljaca u da- tom trenutku. Pomenuta sigumost upaljaca postignuta je na taj nacin, sto je nosac prenosnog eksplozivnog punjenja (9) u montaznom polozaju po- meren ustranu, tako da pri eventualnom prevremenom delovanju inici- jalno-detonatorske kapsle, inicijacija se ne moze preneti na prenosno eksplozivno punjenje i detonator. U ovom polozaju, nosac drze dve op- ruge (15). Armiranje i dejstvo upaljaca. Armiranje upaljada vrSi se pod dej- stvom sile inercije i centrifugalne sile. Kada granata pode iz svog lezista, nosac tegova (2) prekida svoje drzace (3) i zajedno sa tegovima (12) polazi nadole potiskujuci pri tom utvrdivace tempime kutije (13), kojih ima tri (kao i tegova), te se ovi zaglave izmedu tela upaljaca (6) i tempirne ku- tije (5). Na ovaj nacin je onemoguceno eventualno okretanje tempime kutije na putanji usled centrifugalne sile. Dalji fad tempirnog mehanizma isti je kao u upaljaca Zt. S. S/30, koji je objasnjen u tadki 1394. Armiranje mehanizma za potpuno osiguranje upaljaca vrsi se na sle- dedi nacin: posle izlaska granate iz cevi oruda, nosac prenosnog eksploziv- nog punjenja’(9) ide udesno (prema slici) do oslonca na unutrasnji zid tela upaljaca. Pri ovom nosad savladava otpor dveju opruga (15), koje su ga do ovog trenutka drZale izvan linije inicijalnog lanca. Pomeranjem nosaca prenosnog eksplozivnog punjenja u pomenuti polozaj, prenosno eksplozivno punjenje I se postavi gomjim delom naspram inicijalno- -detonatorske kapsle (8), a donjim krajem prema prenosnom eksplozivnom punjenju II. Na ovaj nacin, uspostvaljena je vatrena veza u upaljacu, koja je prethodno bila prekinuta polozajem nosaca prenosnog eksploziv- nog punjenja. Dejstvo ovog mehanizma se sastoji u tome da se u pogod- nom momentu plamen od inicijalno-detonatorske kapsle (8) prenese na prenosna eksplozivna punjenja (16 i 17), a potom na detonator upalja- ca (11). Ako je upaljac tempiran a nije izvrseno opaljenje metka, tempimu kutiju treba dovesti pomocu tempirnog kljuca u prvobitno stanje, tj. crticu koja se nalazi na tempimoj kutiji poravnati sa crvenim trouglom kod redi »SAFE«. Sa ovakvim mecima postupati isto kao i sa ostalim mecima ciji upaljadi nisu bili tempirani. Ukoliko se pri gadanju desi da se vec tem- piran upaljac, zbog brze promene elemenata, mora ponovo tempirati, ne treba ga vracati na osnovni tempirni polozaj, vec ga sa starim vrednostima staviti u automatski tempimik ili na njega namestiti kljuc za tempiranje i tempirati na zeljeno vreme. 1450. — Pored upaljaca 208 MK1, tempirna granata moze biti komple- tirana i upaljacem 208MK3, koji je isti kao prethodni izuzev sto mu je telo izradeno od aluminijuma. 1451. — Kosuljica je od celika, izradena kovanjem. Na spoljnjem delu kosuljice je centrirajuci i vodeci prsten. Deo pozadi vodeceg prstena je ci- lindrican sa kruznim kanalom za pertlovanje dahure. Na prednjem kraju, 276
kosuljica je otvorena radi laboracije eksplozivnog punjenja. Na usta ko- suljice izradeni su navoji za uvijanje upaljada. 1452. — Eksplozivno punjenje je od trotila ili smese trotila i hekso- gena u odnosu 50 : 50. U eksplozivnom punjenju su dva dopunska deto- natora i to: gomji (originalni — engleski) i donji — koji je u nas stayljen, kao zamena za dimnu kutiju od crvenog fosfora. Dopunski detonatori su ucvrsceni pomocu kartonskih podmetada. 1453. — Cahura je mesingana sa grlicem u vrhu, radi pertlovanja sa kosuljicom granate. U dance je izraden otvor sa navojima za uvijanje to- povske kapsle. Spoljna povrsina cahure zasticena je od korozije patini- ranjem. 1454. — Barutno punjenje je od nitroglicerinskog baruta tipa kordit (N, N/S, WMT, WWT i WM). Za ove barute je oznaka na dahuri slova »A« ili »E«. Pored ovoga, jedan deo municije je laborisan nitroceluloznim barutom FNH ili FNH/P. Oznaka za ove barute je slovo »L« na dahuri. Kada je barutno punjenje od nitroglicerinskog baruta, koji je u Sipkama, ono je na cetiri mesta vezano kanapom i stavljeno u cahuru. Medutim, ukoliko je barutno punjenje od nitroceluloznog baruta, ono je prethodno stavljeno u platnenu kesu, pa zatim u cahuru. 1455. — Topovska kapsla № 11 Mkl (si. 299) je mesingana kapsla sa kratkim plamenikom. Sastoji se od tela (4) koje na spoljnoj strani ima navoje radi uvijanja u dance cahu- re. Telo takode ima na dancetu i dva udubljenja za kljuc radi navijanja- -odvijanja kapsle. Na prednjem kra- ju su navoji u koje se uvija plame- nik. Kroz sredinu tela nadinjen je otvor u koji se smesta inicijalna kap- sla (8), nakovnj (7), utvrdivad nakov- nja (5) i klip (6). Plamenik kapsle je izraden od mesinga i po telu je per- foriran. Ima navoje za uvijanje u te- lo kapsle. Barutno punjenje (3) je od crnog baruta. Radi zastite od vlage, barut je prethodno stavljen u staniolsku fo- liju. U istom cilju, plamenik je spo- Ija (narodito preko otvora za prolaz Sl. 299 — Topovska kapsla №ll,MkI, za 94 mm metak: 1 — Plamenik; 2 — ZaStitna folija; 3 — Ba- rutno punjenje; 4 — Telo kapsle; 5 — Utvrdi- vad nakovnja; 6 — Klip; 7 — Nakovanj; 8 — Inicijalna kapsla. plamena), lakiran. Dejstvo kapsle je sledece: posle udara udarne igle u inicijalnu kaps- lu, dolazi do paljenja inicijalne sme- se. Plamen od inicijalne kapsle, pro- lazeci kroz otvor na nakovnju i utvrdivadu nakovnja, podize klip navise i pali barutno punjenje kapsle, od kojeg se zatim vrsi pripaljivanje ba- ruta u dahuri. 277
(2) 94 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom AP, (e) 1456. — Metak (si. 300) sa pancirno-obelezavajucim zrnom je name- njen za unistavanje oklopljenih tehnickih sredstava. Sastoji se od zrna i bojeve cahure. Zrno je puno, bez eksploziva, sa traserom u dancetu. Obelezavajuda smesa je neposredno upresovana u udubljenje kosuljice zrna. Kosuljica zrna je od visoko kvalitetnog celika, termidki specijalno obradena, radi povecanja otpomosti pri probijanju prepreke. Oblika je zatupastog. Na kosuljici je jedan centrirajuci i jedan vodeci prsten. Vodedi prsten je od bakra. Deo pozadi njega je cilindricari sa kruznim kanalom za pertlovanje dahure. Bojeva cahura je ista kao u prethodno opisanog metka. (3) 94 mm Skolski metak M72 1457. — Skolski metak M72 (si. 301) je namenjen za uvezbavanje pos- luge u punjenju i praznjenju oruda. Osim ovog, skolskim metkom M72 moze se vrSiti proba tempiranja upaljaca. Sastoji se od: upaljaca, tela metka, danceta sa kapslom i nosaca. Upaljac je inertni. Izraden je od mesinga. Sastoji se od vrha, srednjeg i donjeg dela upaljaca. Srednji i donji deo spojeni su navojima i utvrdeni zavrtnjem. Vrh upaljada utvrden je za srednji deo upaljaca pomocu na- vrtke (5). Proba tempiranja vr§i se pomocu ugradenog aksijalnog i radi- jalnog lezi§ta. Veza upaljada sa telom metka ostvarena je preko nosada (8). Telo metka izradeno je od plasticne mase — polietilena. Spoljni oblik tela odgovara po gabaritu spoljnoj trasi bojevog metka. Kroz sredinu, telo je probuseno u cilju smestaja nosaca (8). Prednji deo tela je prosiren radi naleganja upaljaca a na zadnjem delu je konusno udubljenje zbog smeStaja danceta metka. Dance sacinjavaju glavcina (9), topovska kapsla (11) i samo dance metka (10). Glavcina je izradena od celika i na spoljnjem prednjem delu ima navoje za spajanje sa telom metka. Kroz sredinu, glavcina je pro- busena za vezu sa nosadem (8). Dance je mesingano sa obodom po perife- riji. radi izvlacenja iz lezista metka u orudu. Sa glavcinom je spojeno po- mocu dve radijalne osovinice. Na sredini ima leziste sa navojima za uvi- janje topovske kapsle. Kapsla je inertna. Izradena je od celika. Na sredini ima udubljenje za prolaz udarne igle iz zatvaraca oruda. Nosac je u stvari celicna sipka koja na prednjem kraju ima suzenje sa navojima za vezu sa upaljacem. Ova veza je utvrdena sa navrtkom (5). zadnji kraj nosaca je suzen na 0 30 mm kako bi usao u otvor u glavcini. Veza ova dva elementa ostvarena je zavarivanjem. Skolski metak je tezak 22,0 kg a dugacak 1074 mm. (4) 94 mm opitni metak 1458. — Ovaj metak se ni u demu ne razlikuje od prethodnih opitnih metaka, izuzev po gabaritnim dimenzijama i tezini, kao i dimenzijama сера i kolidini vode za hidrozrno. 278
SI. 300 —* 94 mm me- tak sa pancirno-obe- leZavajucim zrnom AP, za pav top M3A, (e): 1 — KoSuljica zrna; 2 — Traser; 3 — Barutno pu- njenje; 4 — Cahura; 5 — Topovska kapsla. SI. 301 — 94 mm skolski metak M72 za pav top M3A, (e): 1 — Vrh upaljada; 2 — Aksijalno leiiSte; 3 — Sre- dnji deo upaljada; 4 — Radijalno leziSte; 5 — Na- vrtka; 6 — Donji deo upa- Ijada: 7 — Telo metka; S — Nosad; 9 — Glavdina; 10 — Dance; 11 — To- povska kapsla. 279
(5) Tehnicki podaci za municiju 94 mm za pav top M3A 1459. — Tehnicki podaci za municiju 94 mm, navedeni su u slede- cem pregledu: Pregled 77 Naziv elementa Materijal Teiina (gr) Duiina (mm) Metak sa tempirnom granatom HE Upaljad №2O8MK1 Mesing 1100 170 Upalja M208MK3 Aluminijum 1000 170 KoSuljica Celik 10600 335 Eksplozivno punjenje Trotil ili T/H 1000 — Cahura Mesing 5500 675 Barutno punjenje NG Ш NC barut 3500 — Topovska kapsla (М11МК1) Mesing 16 65 Kompletan metak — 22000 1086 Metak sa pancirno-obelezavajudim zrnom AP Zrno sa traserom Celik, obeleza- vajuca sme§a 12700 285 Bojeva dahura — 9000 675 Kompletan metak — 22000 925 (6) Balisticki podaci za municiju 94 mm za pav top M3A, (e) 1460. — BalistiCki podaci za municiju 94 mm, vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 78 Naziv metka Vo (m/sek) Pmax (kg/cm2) Probojnost u mm pod uglom od 30° Daljina Probojnost METAK sa tempirnom grana- tom HE 792 3000 — — METAK sa pancirno-obeleia- vajudim zrnom AP 1 792 1 3000 457 914 1371 1828 136 121 102 94 280
(7) Pakovanje municije 94 mm za top M3A 1461. — Ambalaza za municiju 94 mm je sva metalna. Postoje sanduci za dva metka i futrole za jedan metak. Meci nisu neposredno u sanduku — futroli, vec su prethodno stavljeni u kartonske tuljke. Sanduci, od- nosno futrole, su spolja obojene sivomaslinasto, a obelezeni zutom bojom. Meci sa tempirnom granatom upakovani su prema sledecem: — jedan metak smesten je u kartonski tuljak 0 140 mm, duzine 1100 mm; — dva metka sa tuljcima smesteni su u metalni sanduk dimenzija: 1170 X 320 X 160 mm. Bruto teZina sanduka je 64 kg. Prazan sanduk sa dva tuljka tezak je 20 kg. Osim nrednjeg, pakovanje metaka moze biti izvedeno i na sledeci nacin: — Jedan metak (bez upaljaca) upakovan je u metalnu futrolu 0 220 mm, duzine 1290 mm. Bruto tezina futrole je 40 kg. Prazna futrola teska je 18 kg. 1462. — Meci sa pancirno-obelezavajucim zrnom upakovani su po jedan komad u metalne futrole sledecih dimenzija: 0 180 mm, duzina 1180 mm. Bruto tezina futrole je 33 kg. Prazna futrola teska je 11 kg. 1463. — Upaljaci koji nisu navijeni na granate upakovani su prema sledecem: — jedan upaljac upakovan je u hermeticku metalnu kutiju 0 65 mm, duzine 185 mm; prazna kutija teska je 230 gr. — 17 kutija sa upaljacima upakovano je u metalni sanduk dimenzija: 550 X 240 X 230 mm. Bruto tezina sanduka je 31,5 kg. Prazan sanduk tezak je 9,5 kg. 1464. — Skolski meci M72 upakovani su na nacin kako je to reseno za bojevu municiju. (8) Obelezavanje municije 94 mm za pav top M3A, (e) 1465. — Obelezavanje metaka sa tempirnom granatom izvrseno je po sledecem: A — OZNAKE NA UPALJACU Na telo upaljaca i balistickoj kapi zigovima su naneti sledeci podaci: — model upaljaca (№ 2081); — oznaka proizvodafia i godina izrade (VAS 4 — 1944 —); — oznaka proizvodaca satnog mehanizma, godina i mesec proizvodnje i broj mehanizma (SY 12 44 147). В — OZNAKE NA KOSULJICI GRANATE Granata je obojena zuto, a oznake su nanete crnom stamparskom bo- jom. Neposredno ispod upaljaca, postoji crveni pojas sastavljen od slova »X«, po citavom obimu granate. Ovaj pojas oznadava da je municija upo- trebljiva u svim krajevima sveta, ukljucujuci i tropske predele. Ispod 281
ovog pojasa je trocifrena brojka u krugu koja oznacava laboracnu seriju granate. S druge strane ove oznake su inicijali proizvodaca i godina izrade granate (PG-6/43). Zatim sledi broj crteza za nacin laboracije granate (14 261) i zeleni pojas Sirine 20 mm, koji oznadava da je granata labo- risana trotilom. Na cilindricnom delu granate su stavljeni podaci о zameni dimne kutije (sa crevnim fosforom) sa dopunskim detonatorom od trotila. C — OZNAKE NA CAHURI Na telo cahure su crnom bojom navedeni nodaci о laboracnoj seriji municije i vrsti baruta (BATCH B8673A-N/S). Na dance cahure je bojom navedena vrsta granate (HE) i oznaka za dimnu kutiju (SMK-BX), koja je u meduvremenu odstranjena i zamenjena dopunskim detonatorom. Po- daci utisnuti zigovima odnose se na kalibar topa (3.7 GUN), laboradnu seriju cahure (Lot 895), proizvodaca cahure (DB/C) i godinu izrade ca- hure (1942). D — OZNAKE NA TOPOVSKOJ KAPSLI Na dance topovske kapsle, po periferiji, zigom su utisnuti podaci о modelu kapsle (№ 11 III Ml), proizvodacu i vremenu izrade tela kapsle (C 42), oznaci preduzeca za laboraciju i datum laboracije (S c/c 10/42) i broj serije kapsli (748). E — OZNAKE NA METALNOM SANDUKU SA MUNICIJOM Sanduk je spolja obojen tamno zelenom bojom, a oznake su zute. Naj- bitniji podaci odnose se na kalibar i namenu oruda (3.7 AA) i vrstu gra- nate (HE), zatim laboracnu seriju municije (B1224B) eksplozivno punje- nje (TNT) i mogucnost upotrebe municije u svim krajevima sveta (pojas od slova XXX crvene boje). 1466. — Municija sa pancirnim zrnom obelezena je najsledeci nadin: A — OZNAKE NA ZRNU Zrno je spolja obojeno crno. a oznake su bele boje. Vrh zrna je beo sa crvenim pojasom preko sredine. Ovaj pojas znaci da zrno ima traser. Isto tako i slovo »T« na prednjem ozivalnom delu znaci da je zrno snabde- veno traserom. Ispod centrirajuceg prstena je oznaka proizvodaca i vreme laboracije zrna (CY 2 — 44). S druge strane je broj crteza za laboraciju zrna (16341A). Obelezavanje cahure, topovske kapsle i ambalaze (futrola), je slicno obelezavanju kod municije sa tempirnom granatom. 9) 100 mm MUNICIJA ZA TOP D1OTG, D10-T2S NA TENKU T-54, T-55 I SO, M44, (s) 1467. — Za 100 mm tenkovski i samostalni top postoji sledeca vrsta metaka: — 100 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom TF, M63; — 100 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom TF, M63P1; 282
— 100 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom OF-412, (s); — 100 mm metak sa pancimo-obelezava- jucim zrnom PO, M65; — 100 mm metak sa pancimo-obelezava- jucim zrnom BR-412B. (s); — 100 mm metak sa pancirno-obelezava- jucim zrnom BR-412D, (s); I — 100 mm metak sa kumulativno-obele- zavajucim nerotirajucim zrnom M69; ( — 100 mm metak sa kumulatlvno-obeleza- vajucim nerotirajucim zrnom 3BK5M, (s); — 100 mm metak sa vezbovnim zrnom M68; — 100 mm metak sa vezbovnim zrnom PBR-412, (s); — 100 mm manevarski metak M71; — 100 mm skolski metak M64, sa trenutno- -fugasnom granatom; — 100 mm skolski metak M69, sa trenutno- -fugasnom granatom; — 100 mm opitni metak; i — Bojeva cahura za praznjenje topa 100 mm D10TG, D10-T2S na tenku T-54, T-55 i SO, M64, (s). - Ц1) 100 mm metak sa trenutno-fugasnom* granatom TF/M63 ^ 1468. — Metak sa trenutno-fugasnom gra- natom M63 (si. 302) namenjen je za unistava- nje otkrivene zive sile i rusenje objekata polj- skog tipa. Sastoji se od sledecih elemenata: — upaljaca (UTIU, M63 i M63P1); — kosuljice granate; — eksplozivnog punjenja; — cahure; — barutnog punjenja, i — topovske kapsle. SI. 302 — 100 mm metak sa trenutno-fugasnom gra- natom TF.M63: I — Upaljad; 2 — Eksplozivno punjenje; 3 — Kosuljica granate; 4 — Plodica; 5 — Kartonski elementi; 6 — Legura za debakari- sanje; 7 — Flegmatizator: 8 — Barutno punjenje; 9 — Cahura; 10 — Pripala; 11 — Topovska kapslu.
1469. — Upaljac UT- IU, M63 (si. 303) je gornji udarni upaljac, trenutnog, inercionog i usporenog dejstva, a spada u grupu osiguranih upaljaca. Podesavanje upaljaca vrsi se na sledeci nacin: ..trenutno dej- ; |g|y0)Jsa" glavice skinuti ka- picu, ^a^ftrelicu regulatora "dejstva ostayiti okrenutu_ prema slovu »T«;~ ' — —<Ш1пёгс!опо. dejsU kapicu ne skidati a_ strelicu na regulatoru ta- kode" ostaviti okrenutu "prema slovu »T«; ' wr^^,.usporenoridej£- fety0:rfapicu ne skidati sa glavice^ a strelicu na rez ’’"guTatofu okrenuti prema JsTo"vu~»U«. "" ’ " U slucaju da se sa vec regulisanim upaljaci- ma ne izvrsi gadanje^ tre- _ba ga pre vracanja skla^ —distu dovesti u_ osnovnj_ ” polozaj -^kapica navije- na, a strelica~na regulato=__ ru okrenuta ka slovu »T«2_ 1470. — Upaljac sa- cinjavaju slekieci glavni delovi: — telo sa glavicom; — udarni mehanizam trenutnog dejstva; SI. 303 — Upaljac UTIU,M63 za 100 mm metak sa TF gra- natom M63: 1 — Kapica upaljad; 2 — Membrana; 3 — Udarad; 4 — Opruga armirajude dahure; 5 — Armirajuca dahura; 6 — Udama igla; 7 — Armirajuda kug- lica; 8 — Naletnik; 9 — Inicijalna kapsla; 10 — Utvrdivad inicijalne kap- sle; 11 — Civija-granidnik; 12 — Telo regulatora dejstva upaljada; 13 — Te- lo upaljada; 14 — Opruga; 15 — Po- klopac; 16 — Pokretna dijafragma; 17 — Cahura; 18 — Osovinica; 19 — Prenosno eksplozivno punjenje; 20 — 284
— udami mehanizam inerciong dejstva; — regulator dejstva upaljaca; — mehanizam za osi- guranje upaljaca sa deto- natorom; — usporac, i — gnjurac. Telo upaljaca (13) sa glavicom u vrhu (25) izra- deno je od mesinga i sluzi za smestaj svih delova i mehanizama upaljaCa. Na telu sa spoljne strane pos- toje navoji za uvijanje u- paljaCa na usta kosuljice granate. Sa zadnje strane, uvijena je Cahura (22) sa detonatorom (21), a iznad njega u udubljenju tela smeSten je mehanizam za osiguranje upaljaca. Sa gomje strane, uvijena je glavica u koju su smeSteni mehanizmi za trenutno i inerciono dejstvo. Na vr- hu glavice uvijena je za- stitna капа upaliaCa fl). Udami mehanizam trenutnog dejstva se sas- toji od udaraca (3) sa u- damom iglom (6), armira- juce cahure (5) sa opru- gom (4). osiguravajuce ku- glice (24) i armirajucih kuglica (26). Medusobni Podmetad; 21 — Detonatorsko pu- njenje; 22 — KoSuljica detonatora; 23 — Navrtka; 24 — Osiguravajuda kuglica; 25 — Glavica upaljada; 26 — armirajuda kuglica; 27 — ini podmetac; 4K — Olovni «MwUuu 28 — Mesingani i ko- podmetad; 30 — Kuglica; 31 — Armirajudi prsten; 32 — Opruga ar- mirajuceg prstena; 33 — Opruga iner- cionog osigurada; 34 — Inercioni osi- gurad; 35 — Nosad prenosnog eks- plozivnog punjenja; 36 — Gnjurad; 57 — Osovinica-utvrdivad; 38 — De- tonatorska kapsla; 39 — Pokrivka; 40 — Zaptivad; 41 — Zavrtanj; 42 — Pripala; 43 — Nosad usporada; 44 — Usporad; 45 — Podmetac; 46 — Gra- nidnik. Is h P fee 285
polozaj delova u ovom mehanizmu je takav da je onemoguceno prevre- meno opaljenje inicijalne kapsle (9). Nairne, armirajuci prsten (cahura), ne dozvoljava armirajucim kuglicama da ispadnu iz leziSta u naletniku (8), cime se sprecava kretanje udarnoj igli nadole. Armirajuca cahura tezi da pod dejstvom svoje opruge (4) ide nagore (i time oslobodi kuglice), ali je u tome sprecava osiguravajuca kuglica (24), tako da je postignuta od- govarajuca sigurnost. Udarni mehanizam inercionog dejstva se sastoji od naletnika (8) sa inicijalnom kapslom (9). Kretanje naletnika i kapsle ka udarnoj igli i time dovodenje kapsle do eventualnog dejstva, sprecava opruga (4) i armi- rajuce kuglice (26), koje naletniku dozvoljavaju kretanje nagore samo do oslanjanja kuglica na prosireni deo igle, a to je dovoljno da ne dode do opaljenja kapsle. » ^Regulator dejstva upaljaca je smesten u kanal sa bocne strane tela upaljaca. Sastoji se od tela (12) koje je cilindricno-konusnp, sa otvorom u _sredini, za prolaz plamena od inicijalne kapsle ka detgnatprskoj kapsli, kada je upaljac regulisan na trenutno dejstvo. Na kraju ovog сера postoji izrez u koji ulazi civija — granicnik (11) koja omogucava okretanje tela regulatorsiu jednu ili.drugu stranu za 90°. Na suprotnom kraju сера, na- pravljen je kanal za kljuc za podesavanje dejstva upaljada. Telo regula- tora je utvrdeno u svom lezistu pomocu dve navrtke, a podmetaci (kozni, mesingani i olovni) sluze za bolju hermetizaciju upaljaca. ?l#ehanizam* za osiguranje Aipaljaca ima zadatak da prekine vatrenu vezu izmedu inicijalne kapsle i prenosnog eksplozivnog punjenja, cime se postize neophodna sigurnost upaljaca. Stoga je detonatorska kapsla u ovom mehanizmu u nearmiranom polozaju upaljaca, van ose inicijalnog lanca. Osnovni elemenat ovog mehanizma je.pokretna dijafragma (16) ^oja s jedne strane ima detonatorsku kapslu (38) a s druge inercioni osigu- ^rac (34) sa^oprugom (33) i armirajuci prsten (311 sa svojom oprugofn (32). .Kroz sredinu pokretne dijafragme prolazi osovinica (18) oko koje'se ova u odred^nom trenutku OkfeneT Inercioni osigurac (34) svbjim telpm zalazi u^Osac prenosnog eksplozivnog' pahjenj^ (35)r IcbjFje nepokretan) Iznad pokretne dijafragme je poklopac (15), a preko ovog opruga (14) koja je jednim krajem pricvrscena za dijafragmu a drugim za poklopac i nalazi se u utegnutom stanju. Detonatorsko punjenje (21) smesteno je u odgovarajuce cance (22) koje je navojima spojeno sa telom upaljaca sa donje strane. < Usporafi (44)?ima zadatak da plamen od inicijalne kapsle prenese na detonatorsku kapslu sa izvesnim usporenjem^fljjfil—0.02 sek.^t)n dejst- vuje samo kada je otvor na telu regulatora dejstva zatvoren, tj. kada je upaljac podesen na usporeno dejstvo — zarez na telu okrenut ka slovu »U«. Usporac je smesten u svom nosacu (43) i utvrden navrtkom — re- gulatorom (41). Izraden je od crnog baruta.)Na prednjem kraju ima pri- palu (42). Sa donje strane, u usporacu je nacinjeno udubljenje radi pove- canja povrsine sagorevanja i ime sigurnije pripaljivanja detonetorske kapsle. SGttjuraf'(36)tpretstavlja dopunsko osiguranje upaljaca, za slucaj da Jnicijalna kapsla neodekivano deluje. H3njura6 funkeionise samo k^&: je paljafc pOdeSen na usporeno dejstvo. U svom lezestu utvrden je pomocu 286
J)akarne osovinice (37)..Njegova uloga se sastoji u tome da pod pritiskom Jgasova od inicijalne kapsle, prekine sydj osigura^4ic%*-v otvorna pokret- 9 ^noj^dijafragi|H4 ne dozvoli donosenjedetoriatorske kapsle *u liniju sa ini- 1 l^ijalnom kapslom -i prenosnim eksplozivnim punjenjem. f Armiranje i dejstvo upaljacaL Pri opaljenju metka, usled sile inercije, zaostaje armirajuca cahura (5), zbija svoju oprugu (4) i spusta se nadole, cime oslobada osiguravajucu kuglicu (24) koja usled centrifugalne sile ispada u prazan prostor u glavici upaljaca (25). Istovremeno i udarac (3) sa udarnomjglom (6) polazi nadole sve do oslanjanja prosirenog dela igle na~arm!rajuce kuglice (7,26). U ovom polozaju, udarna igla je jos uvek dovoljno udaljena od kapsle ako da ne dolazi do njenog opaljenja. Kada granata napusti cev oruda, armirajuca cahura se pod dejstvom svojF opruge vraca nagore,_s tim sto se sada podize vise za velicinu orec- hika osiguravajuce kuglice. JToJe dovoljno da se oslpbode.otvori. na na-~ letniku (8) u koji su smestene armirajuce kuglice (7,26). Posle ovoga/'nnd igejstvom centrifugalne MIe,J rarmirajuce kuglice se sklanjaju ustranu^ i Jako otvaraju Slobodan putjjdarnoj igli_prema ipicijalnoj kapsli^Na ovaj nacin, izvrseno je armiranje mehanizma za trenutno dejstvo. Armiranje mehanizma za osiguranje upaljaca vrsi se pod uticajem sile „mercije i ccnti'ifugalne sile. Pri polasku.granate u cevi .oruda. usled sile inercije zaostaje armirajuci prsten (31), sto omogucava.ispadanje kug-_ lice (30). Po prestanku ubrzanja granate, opruga. inercionog osiguraca (33) podize osigurac navise i on izlazi iz lezista u nosacu prenosnog eksplo- ziynog punjenja (35). Sada..je_prekihuta evrsta veza izmedu pokretne dija- _£ragme_(16) iho.saca (35J4Jle pod dejstvom .spiralne.ppruge (14) dijafragma se okrene oko svoje osovine (18) i detonatorsku kapslu postavi uosusa ini- jjjalnom .kapslom iprenosnim eksplozivnim punjenjem, cime je zavrseno armiranje ovog mehanizma. \ Posle udara granate u prepreku fako je sa glavice skinuta kapica), / udarna igla polazi nazad i ubodom dovodi do dejstva inicijalnu kapslu. Plamen od inicijalne kapsle se prenosi na detonatorsku kapslu, a zatim preko prenosnog eksplozivnog punjenja i detonatora, dovodi granatu do dejstva. ^Ukbliko se pri udaru granate u prepreku fia glavici Halazi kapica/ jidamajgla ostaje na svom mestu, a naletnik (8),_pod uticajem sile iner- cije; polazi napred i inicijalnu kapslu dovodi do dejstva. Ako je kanal za prolaz plamena odJcapsle zatyoren okretanjem regulatora, tj. ako je.upa- Tjaclpodesen na-usppreno dejstvo, posle udara granate u prepreku i opa- JJenj a. inicijalne kapsle, njen plamen "se ne mozePpreneti neposredno na detonatorsku kapslu. U ovom slucaju se prvo pali.usporac (44), koji gori Jizvesno vreme, pa se tek pd njega aktivira detonatorska kapsla (38). 1471. — Metak sa trenutno-fugasnom granatom M63 moze biti kom- pletiran i upaljacem UTIU, M63P1. Ovaj upaljac je istovetan sa prethod- mm, izuzev neznatnih razlika u nekim konstruktivnim poboljsanjima na udarnom mehanizmu i usporaCu. 1472. —' Kosuljica je izradena od/ granatnog delika. Na prednjem kraju ima usta sa navojima za uvijanje upaljaca. S obzirom da se upaljaca posebno cuvaju do upotrebe, usta kosuljice su zasticena bakelitnim ce- pom. Na spoljnjem delu, kosuljica ima jedan centrirajuci i dva vodeca 287
prstena. Gornji vodeci prsten ima kanal u koji ulazi vrh cahure radi pertlovanja. Donji vodeci prsten sluzi za poboljsanje zaptivanja barutnih gasova pri opaljenju metka. Na dance kosuljice privarena je celicna plo- cica cija je uloga da spreci prodor vrelih barutnih gasova ka eksploziv- nom punjenju, kroz eventualne pukotine na kosuljici. 1473. —^Eksplozivno punjenje je od livenog trotila, tezine 1460 gr. 1474. — Cahura je izradena odftnesinga. Blago je konusna, sa grli- cem u vrhu. Na dance Sahure postoji po periferiji obod za izvlacenje ca- hure iz cevi posle opaljenja metka. Na sredini danceta postoji otvor sa navojima za uvijanje topovske kapsle. ___ 1475. — EBarutncf punjenje j^ od Rfitroglicerinsko* baryta, oznake *NGH-215. Bardt je izraden u vidu cevi (sipki) sa jednim kanalom. Barut je u cahuru postavljen u dva reda — jedan iznad drugog. Donji deo barutnog punjenja ima iznad pripale svezanj barutnih sipki, koji je uve- zan kanapom u jednu celinu, i za cije je dno pricvrscenafpripala 6d crnog | fbaruta, tezine 75. g^./Posto je precnik ovog sveznja manji od unutraSnjeg precnika cahure, to su okolo njega stavljene barutne sipke tako da je uvezeni deo barutnog punjenja ovde cvrsto fiksiran. Iznad donjeg barut- nog punjenja postavljeno je gomje, koje ispunjava citav prostor u da- huri — gotovo do grlica. Izmedu ovog (gomjeg) barutnog punjenja i zi- dova cahure postavljen je flegmatizator. Iznad gornjeg punjenja stavljen je debakarizator (olovna zica) tezine 25 gr. USvrScenje barutnog punjenja u cahuri izvrseno je pomocu jednog kartonskog poklopca i cilindra. Na poklopcu, sa gornje strane, nalepljena je etiketa sa podacima о barutu i laboracnoj seriji metka (5,7 kg NGH-215; SPY 6300; TV 6301-1). SI. 304 — Topovska ka- psla TK.M63 za 100 mm municiju za top na ten- ku i SO: 1 — Mesingana pokrivka; 2 — Pokrivka od pcrgamcnta i ga- ze; 3 — Barutno punjenje od crnog baruta; 4 — Pnpala; 5 — Pokrivka; 6 — UtvraivaC nakovnja; 7 — Konusni ёер; 8 — Nakovanj; 9 — Hermeti- zirajudi prsten; 10 — Telo kapsle; 11 — Inicijalna kapsla. 1476. — Topovska kapsla?TK-M63 ($1. 304) jc*narnenjena za komple-. ^liranje bojevih dahura za--municiju sa - trei&tno-fugasnom- grafbtomi Kapsla se sastoji od: tela, inicijalne kapsle, utvrdivada sa konusnirh ёе- pom, pripale, barutnog kolacica i pokrivke. Telo (10) je celicno, sa navo- jima za uvijanje u cahuru. Sa gomje strane je izdubljend radi sme§taja a 288
barutnog punjenja. inicijalna kapsla (11) jeffulrhi/fotskal nalazi se na dnu tela, utvrdena izmedu danceta kapsle i utvrdivada — nakovnja. Utvrdivac (8) je izraden od mesinga i uvijen u sredini tela kapsle. Sa gomje strane je utvrden zavrtnjem (6). Kroz sredinu ima otvor, koji se iduci od kapsle navise siri u vidu konusa. Ovaj prostor ispunjava konusni берД7). Ba- rutno punjenje kapsle cini barutni kolacic (3) fed omog baruta № 5/i jSiipala <4),? takode od crnog baruta^8 ali slobodno nasutog. Hermetizacija barutnog punjenja izvrsena je poknvkom (2) izradenom od pergamenta i gaze, kao i mesinganog kruzica (1). Dejstvo kapsle je sledece: pri opaljenju inicijalne kapsle, pritisak ga- sova potiskuje konusni cep nagore i plamen prolazi pored сера i utvrdi- vaca (kao i otvora na zavrtnju) i pripaljuje barutno punjenje kapsle. Od ovog se zatim pali barut u cahuri metka. (2) 100 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom TF, M63P1 1477. — Ovaj metak je isti kao prethodni, izuzev sto je izmenjena tehnologija laboracije eksploziva u kosuljici granate. Naime, ovde je za razliku od granate M63 (livenje), primenjen postupak »Snekovanja« tro- tila u kosuljicu. (3) 100 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom OF-412 (s) 1478. — Ovo je metak sovjetske izrade, koji je po nameni i konstruk- ciji veoma slidan nasem metku sa TF granatom M63, odnosno M63P1. Sastoji se od granate i bojeve cahure. 1479. — Granata je kompletirana upaljadem V-429. Ovaj upaljad je identican sa upaljacem UTIU, M63 (Pl), izuzev nacina obelezavanja. Umesto oznake »T« (trenutno dejstvo) na upaljacu V-429 je stavljen znak »O« — oskolocno, a umesto slova »U« (usporeno dejstvo), dato je slovo »Z« — zamendlennoe. 1480. — Eksplozivno punjenje je od TNT-a, koji je u kosuljicu gra- nate laborisan postupkom »snekovanja«. 1481. — Barutno punjenje kod sovjetske municije moze biti puno i smanjeno. Puno punjenje (tezine 5,4 kg) odgovara nasem barutnom pu- njenju opisanom u tacki 1475. Smanjeno punjenje (tezine 2,2 kg) se ko- risti za nastavno gadanje, radi smanjenja habanja cevi. Izradeno je od NC baruta. Sa donje strane vrece sa barutom, pricvrscena je pripala od puscanog baruta. Barutno punjenje je snabdeveno legurom za debakari- sanje. Radi razlikovanja metaka sa smanjenim barutnim punjenjem, na plastu cahure po obimu (iznad oznaka) nanet je crnom bojom pojas si- rine 20 mm. 1482. — Topovska kapsla za metak OF-412 moze biti KV-13U i KV-4. Naime, meci sa punim barutnim punjenjem kompletirani su kapslom KV-13U, a meci sa smanjenim barutnim punjenjem topovskom kapslom KV-4. 19 289
Topovska kapsla KV-13U (si. 305) je po konstrukciji i dejstvu ista kao kapsla BD, s tom razlikom sto ova umesto konusnog сера ima kuglicu (5). Topovska kapsla KV-4 je u stvari kapsla BD, samo sto je kapsla KV-4 obelezena po sovjetskom sistemu obelezavania. Topovska kapsla BD opisana je u tadki 1214. (4) ЙОО* mm metak sa pancirno-obeleiavaj^iim/ i-arnom;-PQrM6&/ 1483. — Metak sa pancirno-obelezavaju- cim zrnom M65 (si. 306) namenjen je za unista- vanje oklopljenih tehnickih sredstava. Sastoji se od zrna i bojeve cahure. Zrno cine sledeci elementi: kosuljica sa balistidkom kapom, eks- plozivno punjenje i upaljac sa traserom. 1484. — Kosuljica je od visokokvalitetnog celika, posebno termicki obradena, radi pove- canja otpomosti pri probijanju prepreke. Vrh kosuljice je tup. Na njemu je navudena balis- ticka кара i pertlovanjem utvrdena. Kapa je izradena od celicnog lima. Na spoljnjem delu SI. 305 — Topovska kapsla KV-13U za mu- niciju 100 mm za top na tenku i SO: 1 — Pokrivka; 2 — Barutno punjenje; 3 — Pri- pala; 4 — Cep; 5 — Kuglica; 6 — Nakovanj; 7 — Telo kapsle; 8 — Inicijalna kapsla; 9— Nosad Kapsle. SI. 306 — 100 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom РО,Мв5: 1 — Balisticka кара; 2 — Kosuljica zrna; 3 — Eksplozivno pu- njenje: 4 — Upaljad; 5 — Kartonski elementi; 6 — Legura za de- bakarisanje; 7 — Flegmatizator; 8 — Cahura; 9 — Barutno punjenje; 10 — Kanap za vezivanje barutnih Stapida; 11 — Pripala; 12 — Topovska kapsla. 290
kosuljice postoje dva centrirajuca i dva vodeca prstena. Vodeci prstenovi su od legure bakra i nikla. Gomji vodedi prsten ima kanal u koji ulazi cahura pri pertlovanju metka. Donji vodeci prsten sluii za poboljSanje zaptivanja barutnih gasova po opaljenju metka. Iznad i ispod gomjeg centrirajuce^ prstena dva kanala, trouglastog preseka, koji imaju funk- ciju fen*KHlizatora«i ^Sa zadnje strane kosuljice ima udubljenje za smestaj eksplozivnog punjenja i upaljada. U cilju zastite od korozije. koSuljica je spolja obojena emo. 1485. —•^splda^hdjppnjenjej je od ftegmatizovanog heksog^Ei1 sa dodatkom aluminijuma u prahu, radi povecanja zapaljivosti zrna. Tezina eksploziva je®5:-gr.txa izradena je u vidu kolacica (dva komada) i obli- kovan prema lezistu u kosuljici. 1486. ' -Ц/paljac DU<M65f^sl. 307) je mehanicki donji upaljac, iner- cionog dejstva sa usporenjem kod kojeg se duiina usporenja automatski regulise, zavisno od otpora prepreke. U pogledu osiguranja, soada u grupu polu osiguranih upaljaca, s obzirom da detonatorska kapsla moze da u slucaju neocekivanog dejstva inicira detonator, a ovaj dalje eksplozivno punjenje u zrnu. Inicijalna kapsla, medutim, potpuno je izolovana i ne moze da za slucaj dejstva prenese inicijaciju na detonatorsku kapslu. 1487. — Upaljac sacinjavaju sledeci glavni delovi: — telo; — mehanizam za opaljenje i osiguranje; — mehanizam za regulisanje usporenja; — detonator, i — traser. Telo (15) je delidno, sa navojima na spoljnoj strani za uvijanje u ko- suljicu zma. Kroz sredinu je izdubljeno radi smeStaja podsklopova upa- ljaca. Sa zadnje strane u telo je navijen traser (17). Mehanizam za opaljenje cini naletnik (14) sa inicijalnom kapslom (22) i iglom (20). Osiguranje upaljada od prevremenog dejstva obezbe- duju gomja i donja cahura (11, 13) sa oprugom (10), centrifugalni osi- guraci — ima ih tri (24) i opruga (25). Mehanizam za regulisanje usporenja se sastoji od cahurice (19) sa cancetom (18), ventila (7) sa usporacem (8) i oprugom (6) kao i cahure ventila (5). Svi ovi element! smesteni su u cahuru (9). Detonator se sastoji od detonatorske kapsle (3) ifedetonatorskog pu- njenjaod tetri la'koje je smesteno u nosac (1). Traser se sastoji od obelezavajuce smese koja se nalazi u delidnoj kosuljici. Ova kosuljica je uvijena sa zadnje strane tela upaljaca. Armiranje i dejstvo upaljaca vrsi se pod uticajem sile inercije i cen- trifugalne sale. Kada zrno krene iz cevi, gornja dahura (11) zaostaje, sa- vladava svoju oprugu~(10) i time sprecava izlaz centrifugalnom osiguracU P4)^iz^ naletnika. Po izlasku zrna iz cevi, opruga vraca gornju cahuru (11) u prednji polozaj i time oslobada centrifugalni osigurac (24) koji pod uti- cajem centrifugalne sile izlazi iz svog lezista u naletniku (14) dime ovaj 19* 291
SI. 307 — Upaljad DU, M65 za 100 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom M 65: 1 — Nosad; 2 — Detonatorsko punjenje; 3 — Detonatorska kapsla; 4 — Membrana od bakra: 5 — Cahura ventila; 6 — Opruga ventila; 7 — Ven- til; 8 — Usporad; 9 — Cahu- ra; 10 — Osiguravajuda op- ruga; 11 — Gornja dahura; 12 — Vodica naletnika; 13 — Donja dahura; 14 — Naletnik; 15 — Telo upaljada; 16 — KoSuljica trasera; 17 — Obele- zavajude punjenje; 18 — Osi- guravajude dande; 19 — Osi- guravajuda dahurica; 20 — Trn; 21 — Opruga naletnika; 22 — Inicijalna kapsla; 23 — Utvrdivad; . 24 — Centrifugal- ni osigurad; 25 — Opruga centrifugalnog osiguraca; 26 — Segment. 292
postaje Slobodan te je na taj nacin mehanizam za opaljenje armiran. Potrebno odstojanje izmedu inicijalne kapsle (22) i igle (20) odrzava opruga (21). Donja cahura (13) ima sledeci zadatak u mehanizmu za osiguranje upaljaca: ^a-sluiajjn&glog kbCenja zma u cevi^oruda(iz bilo kojeg ifttzlo- gaK^aivljsTse sila inercije. ali sada suprotnog^mera, te.donja Cahura pode <rapred i zatyori izlaz centrifugalnom osigura6u3(24) te naletrak ostaje i. id£lje blokiban (kao u montaznom polozaju) cime je dobijena neophodna sigumost upaljaca pri gadanju. Kada zmo udari u prepreku, naletnik (14) polazi napred i inicijalna kapsla_naleti na tpn (20) te dolazi do njenog opaljenja. Istovremeno, ca- burica.,(19) polazi napred i ulazi u cance_(18) cime ofvara kanal za prolaz plamena odjnicijalne kapsle ka usporacu (8) i ventilu (7). Takode, usled sile inercije, izazyane naglim kocenjem zma, ventil (7) polazj napred i zatvarajytvpr na cahuri ventila (5) i sve dok inercija ne prestane, tj. dok zrrid-he. probije prepreku, ili se ne zaustavi u njojt ne dozvoljava da pla- men od jisporaca i -inicijalne kapsle prode prema detonatorskoj kapsli. Kad prestane dejstvo sile inercije, opruga (6) yraca ventil nazad (u pryo- bitni polozaj)_a gasovi od inicijalne kapsle i usporaca prolaze kroz otvor _na cahurjLventila i kada njihov intezitct bude dovoljno velik, dolazi do aktiviranja. detpnatorske_kapsle (3), i.preko detonatora (2) do dejstva eks- plozivnog punjenja u zrnu. _^ri_gadaniu pod malim uglovima, postoji mogucnost da zrno u pre- preku ne udari vrhom, vec bbchbrr^ stranom^ sto moze imati za posledicu da usled nedovoljhog otpora prepreke izostane funkcija pojedinih eleme- nata izl prethodnog stay a (dejstvo inicijalne kapsle, pomeranje cahurice (191.i ventila (7) napred). Da bi se pod oyim pkplnostima obezbedilo si- gurno dejstvo zma, potrebnu kineticku energiju naletniku, predace u tre- nutku suda'ra zrna sa preprekom, «segment (26),. odnosno ona polovina ^segmgnta koja sa preprekom zaklapa .manji .ugao, JDalje funkcionisanje upaljaca bice isto kao kada' zrno’ udari u cilj pod prayjjn uglorxu 1488. — Osim upaljaca DU, M65, meci sa pancirno-obelezavajucim zrnom M65 mogu biti kompletirani i sovjetskim upaljacem DBR-2, polj- ske proizvodnje. U stvan, upaljac DU, M65 je kopija upaljaca DBR-2, tako da medu njima nema nikakve razlike, izuzev u obelezavanju modela. 1489. — Bojeva cahura je ista kao kod metka sa trenutno-fugasnom granatom M63, izuzev sto je kod jednog manjeg dela cahura ugraden NG barut NDT-3, 18/IM, madarske proizvodnje. (5) 100 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-412B, (s) 1490. — Metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-412B je sovjet- ske proizvodnje. Razlika izmedu ovog i metka sa PO, M65 praktidno ne postoji, izuzev u obelezavanju municije i ambalaze. Osim upaljaca DBR-2, metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-412B moze biti kompletiran upaljacem MD-8. Ovaj upaljac je opisan u tacki 1337. Bojeva cahura je kompletirana punim barutnim punjenjem i topovskom kapslom KV-13U. 293
Кб) 100 mm metak sa pancirno-? Fobelezavajucim zrnom BR-412D, (s) 1491. — Metak sa pancirno-obe- lezavajucim zrnom BR-412D_razh-. _kuje se od prethodnog_ metka samo po tome sto ima pancirnu кари a пе- та »lokalizatore« na kosuljici zma_ 100 mm*, metak sarkumulativnor / fe£belezavajucim' nerotirajuf im < Szmom-M69 " t 1492. — Metak sa kumulativno- -obelezavajucim zrnom M69 name- njen je za unistavanje jako okloplje- nih ciljeva. Po potrebi, kada se ne raspolaze trenutno-fugasnom grana- tom, moze se upotrebiti i za gadanje zive sile i vatrenih sredstava. 1493. — Metak (si. 308) se sasto- ji od sledecih elemenata: — upaljaca; — kosuljice zrna sa balistickom kapom i kontra-levkom; — sklopa eksplozivnog punjenja; — stabilizatora sa traserom; — cahure; — barutnog punjenja; i — topovske kapsle. 1494. ^Upalja^UT, PE, M69 (si. 309) je gornji udami upaljac, tre- nutnog dejstva. Prema stepenu osi-_ guranja spada. u grupu potpuno osi- Sl. 308 — 100 mm metak sa kumulativno- -obelezavajucim zrnom M69: 1 __ Upaljai; 2 — Balistidka кара; 3 — Zavojni prsten; 4 — KoSuljica; 5 — Eksplozivno punjenje; 6 — I-evak; 7 — Usmerivad detonacionog talasa — devijator; 8 — Kanap za vezivanie krilaca stabili- •zatora; 9 — Kartonski poklopci; 10 — Cahura; 11 — Kesa sa barutni mpunjenjem; 12 — Barutno pu- njenje; В — Pripala; 14.— Plamenogasitelj; 15 — Topovska kapsla; 16 — Detonatorska kapsla; 17 — Orbtni prsten; 18 — Nosac obrtnoa prstena; 19 — Zavrtanj-utvrdivaC; 20 — Krilce stabilizatora; 21 — Telo stabilizatora; 22 — Traser; 23 — Legura za debakarisanje. 294
SI. 309 — Upaljac UT,PE,M69 za 100 mm metak sa kumulativno-obelezavajucim zrnom M69: 1 — ZaStitna кара; 2 — Membrana; 3 — Poklopac-utvrdivad; 4 — Udarad; 5 — Piezoelement; 6 — Telo upaljada; 7 — Izolator (dahura); 8 — Centralni kontakt; 9 — Podmetad«plodica; 10 — Kratko- spoinik; fl — Kuglica; 12 — Opruga kratkospojnika; 13 — Nosad mehanizma za armiranje i osigu- ranje; 14 — Prenosno eksplozivno punjenje; 15 — KoSuljica detonatora; 16 — Detonatorsko punjenje; 17 — Kontaktna kapica; 18 — Cahurica; 19 — Opruga; 20 — Kuglica; 21 — Inercioni osigurac; 22 — Nosad elektrodetonatora; 23 — Opruga inercionog osigurada; 24 — Zavrtanj; 25 —- Opruga; 26 — Izola- ciona dahura; 27 — Jezgro; 28 — Izolator; 29 — Ca&ica; 30 — Inicijalno punjenje (olovo-azid); 31 — Brizantno punjenje (pentrit); 32 — Osovina opruge; 33 — Zidani utvrdivad; 34 — Petlja; 35 — Gornji podmeted piezoelementa; 36 — Donji podmetad piezoelementa; 37 — Opruga nosada elektrodetonatora. 295
296
SI. 309 — Legenda na str. 295 297
guranih upaljaca^Konstrukcii^upaljac^ zasniya. se na^principu koriscenja piezoelektricriQg e£ektal— Upaljac<UT^PE^M69"jj^ elektromehanicki upaljac sa tzv. daljinskim ^fmifanjem^ koje se obaylja na rastojanju od 3 40 od usta cevi oruda. Upaljac se sastoji od sledecih osnovnih sklopova: — tela upaljaca sa kapicom i membranom; — piezogeneratora; — mehanizma za armiranje i osiguranje; — inercionog osiguraca (utvrdivaca); — nosaca elektrodetonatora sa kontaktima (polovima), i — detonatora. Telo upaljaca je izradeno od aluminijuma i u njega su ugradeni svi sklopovi i ostali delovi upaljaca. Prednji deo upaljaca je razlicitog pre- seka sa unutrasnjim otvorom u kojem je ugraden udami mehanizam (pi- ezoelemenat sa podmetacima — elektrodama, udarac i poklopac). Ispred ovog otvora, smestena je membrana i zastitna kapica. Zadnji deo upa- ljaca je takodc razlicitog preseka i u njega su smesteni ostali sklopovi upaljaca. Mehanizam za osiguranje i armiranje, prenosno eksplozivno punjenje i detonator, smesteni su u posebnom nosacu koji je uvmut u supljinu na zadnjem delu tela upaljaca. Pri dnu tela upaljaca, postoji spoljni navoj, pomocu kojeg se upaljac navija na zrno. ^^Za^obgzbedenje^hermeticnpsti piezogeneratora, na vrh upaljaca, izsi _ J?oMQRca_(3), zapertlpvana ie.membrana (2)._ Membrana je odgovaraju- ~6im oblikom pridvrScena za telo upaljaca. Izmedu tela upaljaca i membra- ne, nalazi se kartonski podmetacJQa. bi se QsigU£ao_vrh_ upaljaca od. o§te- _cenja pri. rukovanju i.transportu^pre.dyidena. je. zastitna kapica^(l). Ona je utvrdena na upaljacu pomocu zicanog osiguraca (33k^Zicani..osigura£ ima petIjtLza..povlacenj.e. (34),_radi oslobadanja zastitne kapice, koja se pre gadanja obavezno skida sa upaljaca. Piezogenerator se sastoji iz izolovanog centralnog kontakta (8), izo- lacione cahure (7), piezoelementa (5) s podmetacima (35, 36), udaraca (4) i poklopca (3).|Fie^i^enfcjprfcs^ piezoelementa pred- jfavljaju polove napona. Piezogenerator je izraden od (4) sluzi za sigumo ucvrscenje piezoelementa u svom polozaju, kao i za prenosenje pritiska za sabijanje piezoelementa pri su- daru s preprekom. Poklopac-utvrdivac (3) sluzi za utvrdivanje piezoele- menta i udarada u telu, za prenos udarnog impulsa preko udaraca na piezoelemenat pri susretu sa preprekom, a takode i za obezbedenje elek- 1 Piezoelektridnim efektom naziva se pojava direktnog pretvaranja mehanidke energije u elektridnu, koja se manifestuje kod nekih vrsta prirodnih kristala. U poslednje vreme znatno je napredovala proizvodnja vestackih piezoelektridnih ma- terijala, koji pokazuju jo§ jadi piezoelektricni efekat nego prirodni. Kao posebno efikasni pokazali su se keramicki materijali na bazi barijum titanata i olovo cirko- nata. Piezoelektridni keramicki elementi nalaze danas siroku primenu u raznim oblastima tehnike, kao pretvaraci mehanicke energije u elektricnu. Za nas je najinte- resantnija njihova primena kao generatora elektridne energije kod upaljada super- trenutnog dejstva za razne tipove zrna, a posebno kumulativnih, jer je na taj nadin omoguceno konstruisanje zrna velike brzine, visoke trenutnost! i tadnosti pogadanja. 298
triCnog kontakta izmedu polova na piezoelementu i telu upaljaca. Pod- metaCi (35, 36) sluze da se ravnomerno i sigurno obezbedi naleganje piezo- elementa na svim povrsinama, sto povecava njegovu mehanidku sigurnost pri rukovanju sa upaljacem i pri gadanju. Mehanizam za armiranje i osiguranje nalazi se u zadnjem delu upa- ljaca. Ovaj mehanizam ima dva sklopa: skiop elektrodetonatora kao pre- nosnika iskre (elektricne varnice), koji cini jednu celinu i skiop meha- nizma i delova za armiranje, koji su smesteni sa jedne i druge strane upa- ljaca (inercioni osigurac i kratkospojnik). Mehanizam svojim delovima u toku rukovanja i gadanja o.bezbeduje; — osiguranje upaljada kratkim spajanjem oba pnla..piezoelementa i elektrodetonatora _sa telom upaljada.. Ovaj spoj postoji pri rukovanju. za vreme gadanja i na putanji sve do ..momenta armiranja upaljaca; — sigurnost neaktiviranja prenosnog eksplozivnog punjenja (14) i detonatora (16) pri slucajnom aktiviranju elektrodetonatora pri rukova- nju ili gadanju (obezbeduje sigurnost neprenosenja inicijacije); i — armiranje upaljaca ispred usta cevi na odredenoj daljini. Mehanizam za armiranje i osiguranje u sirem smislu, obuhvata no- sac mehanizma (13) s inercionim osiguracem (21). nosac elektrodetona- tora (22) s kontaktima, kratkospojnik (10) sa oprugom (12) i kuglicom (11). Inercioni osigurac (21) s oprugom (23) i svojom kuglicom (20), sme- sten je u poseban zljeb tela, odnosno nosaca mehanizma za armiranje i osiguranje. Sluzi za utvrdivanje nosaca elektrodetonatora u polozaju u kome je vatreni lanac za prenos detonacije prekinut. Nosac elektrodetonatora (22) sa delovima elektrodetonatora, zauzima dva polozaja u nosacu mehanizma za armiranje i osiguranje. Nosac elek- trodetonatora sluzi da se u njega smeste ostali delovi elektrodetonatora i da pod dejstvom opruge (37) i osovine (32) pomeri elektrodetonator u aksijalni polozaj za vreme armiranja upaljaca. Pre armiranja u osi upaljaca smesteni su i kratko spojeni sa centra- Inim kontaktom (8) opruga kontakta (19), kapica kontakta (17) i cahurica (18). Ovi delovi obezbeduju kratak spoj oba pola piezoelementa sa telom upaljaca do armiranja. Elektrodetonator se sastoji od izolacione Cahure (26), jezgra (27), casice (29), opruge (25), zavrtnja (24), inicijalnog pu- njenja (30) i brizantnog punjenja (31). Kratkospojnik (10) sa oprugom (12) i kuglicom (11), cini poseban pod- ski op mebanizm'a za osiguranje. Smesten je u posebno leziste u meha^ nizmu za armiranje i’osiguranje. Sluzi za fiksiranjeLnosaCa elektrodeto- jiatora u polozaju u kome je detonacioni talas prekinut pri gadanju. _ ~~ Elektrodetonator se aktiyira praznjenjem elektricnog_punjenja, sto nastaje na pqloyima piezoelementa pri susretu sa preprekom. Varnica se“ prenosi na inicijalno i brizantno punjenje, koje aktivira prenosno eks- _ploziyno_.punjenje, a zatim ono aktivira detonator. .. Detonator se sastoji od prenosnog eksplozivnog punjenja (14) i deto- natorskog punjenja (16). Prenosno eksplozivno punjenje, upresovano je u kosuljicu koja je napred zatvorena pokrivkom. Sa zadnje strane, utvr- deno je navrtkom. Punjenje je izradeno od tetrila. Sluzi da prenese deto- nacioni talas od brizantnog punjenja elektrodetonatora na detonator upa- 299
Ijaca. Detonatorsko punjenje je upresovano u metalnu dahuricu koja je spreda zatvorena pokrivkom. Zadnja strana punjenja je sferno oblikovana. Detonator je smesten u nosac (15) koji se navojima spaja sa telom nosaca mehanizma za armiranje i osiguranje. Punjenje je izradeno od pentrita. 1495. — Funkcionisanje i dejstvo upaljaca. Upaljac funkcionise pri susretu zrna sa minimalnom preprekom koja je u stanju da stvori uslove za formiranje napona odredene vrednosti na polovima piezoelementa. U praksi. minimalna prepreka moze biti. grancica, retko rastinje ili zbunje. Zbog toga ovaj upaljac spada u grupu vrlo osetljivih upaljaca. 1496. — Pri cuvanju i rukovanju. nosac elektrodetonatora, odnosno elektrodetonator sa delovima, osiguran je kuglicom inercionog ojsiguraca. £21). Ova kuglica_(201 ne dozvoljava da elektrodetonator zauzme armira- juci polozaj/Na taj nacin ie elektrodetonator .iskljucen iz elektridnog kola jpiezoelemeftta.^jiektrode piezoelementa su.kratko spojene preko kon- taktne kapice_(17) sa_telom upaljada. Na_.taj nadin, bilo kakvo formirarijeZ "elektricnog polja na piezoelementu ne moze da.se prenese na elektrpdeto- riator. S druge strane, elektrodenator je mehanickim putem izveden iz vatrenogjanca upaljaca. Pored ovqga, poloyi piezoelementa su. kratkb spojeni ^preko centralnog kontakta (8) kontaktne kapice (17)_ i metalnih delova upaljaca. Na taj nacin, iskljucena je mogucnost stvaranja elektric- nih punjenja na polovima piezoelementa. U momentu opaljenja metka i pri kretanju zrna u cevi oruda, polo- zaj pojednih sklopova u telu upaljaca pocinje da se menja. Nairne, usled sile inercije, koja nastaje zbog pravolinijskog kretanja zrna,. kratkospojz_ nik (10) zaostaje, savladava silu opruge (12) i spusta se u krajnji donji polozaj. IstovremenoT-pomera (»gura«) desnu. kuglica (11) u leziste. it no- sacu elektrodetonatora i ostvaruje. kratak sppj^ S_druge strane, pri po- lasku i za_ vreme kretanja zrna u cevi, inercioni osigurad — utvrdivad (21) zaostaje i savladava_ silu_ svoje opruge. (23). Time.omogucava_.da se uklonfkuglica (20) iz lezista u nosacu mehanizma za armiranje. i osigu^ ranje. Kada zrno napusti cev oruda i kada prestane dejstvo.aksijalne sile inercije, kratkospojnik (10) pod dejstvom svoje opruge (12) vraca se jjrvoblthi polozaj do oslonca na plocicu (9)._Nosac mehanizma za armi-, ranje i osiguranje pod. dejstvom opruge (37) pokrece. se prema sredini upaljaia. Pri ovome uklanja desnu kuglicu (11) iz svog lezista, odnosno vraca je u njen pr.vobitni polozaj. JSvo.iim pokretanjem, nosac elektro- detonatora je zajedno sa elektrodetonatorom dosap u armirajuci polozaj? Dovodenje elektrodetonatora u akcijalni polozaj upaljaca tj. u lanac dejstva, ne desava se trenutno, niti je kod svih upaljada jednako. Za vre- me pomeranja elektrodetonatora iz jednog u drugi polozaj, zmo je preslo put od 3—40 metara. Nakpn ovoga uspostavljen je vatreni lanac, t£...upa- ljac je potpuno pripremljen za armiranje. JKontaktna kapica^elektrodeta- natora klizi po ceonoj i_ kqsoj povrsini podmetaca. (9) r. a zatim. konta.ktira sa centralnim kontaktom (8) prekidajuc£ vezu sa podmetacem —^.ploci- com (9). Pri ovome se skida kratka veza sa elektroda elektrodetonatora. U tom trenutku elektrodetonator se ukljucuje u kolo piezoelementa. Elektrodetanator se postavj iznad prenosnog eksplozivnog punjenja, a ka- 300
pica_kontakta (17) u otvor tela upaljada^ Sada se uklanja kratka veza polova^piezoelement^a i upaljac je-armiran^---- Pri susretu s preprekom dolazi do sabijanja piezoelemenata, Sto iza- ziva stvaranje elektridnog punjenja na polovima piezoelementa. Stvoreni pritisak koji se prenese na piezoelement izaziva piezoelektricni efekat. Ppsto je u ovom slucaju .piezoelement povezan.u. strujno knlo, nastace proticanje elektridne struje. Stvorena elektrifrna struja dolazi do prste- "nastog z’azofa izmedti jezgra (27) Q—pol) i casice .(29) (+pol)._Kada razlika. u potencijalima izmedu jiolova piezoelementa dostigne potrebnu velicinut_ u prstenasfom zazoru. elektrodetonatora-javlja se varnica — vrsi sepraz.- njenje .koje dovodi do detonacije elektrodetonatora (varnica aktivira olovni azid a ovaj-incira pentrit). Detonacija elektrodetonatora probija zid na nosa^u mehanizma za armiranje i osiguranje, aktivira prenosno eksplo- zivno jpunjenje koje zatim dovodi do dejstva detonator.upaljaca. _ 1497. — Pored upaljaca UT, PE, M69, kumulativna municija je kom- pletirana i upaljacima GPV-2, sovjetske, bugarske i poljske proizvodnje, koji su medusobno identicni po konstrukciji. 1498. — Kosuljica je izradena od celika toplim kovanjem. Na pred- njoj strani, iznutra ima navoj u koji se uvija zavojni prsten. Ovaj prsten sluzi da uvijanjem u kosuljicu pritisne na podmetac i ucvrsti levak i time obezbedi neoomicnost eksplozivnog punjenja. Osim ovoga, unutrasnji ob- lik zavojnog prstena konstruisan je tako da u zajednici sa levkom obezbe- duje formiranje optimalnog kumulativnog mlaza, tpdnosno ima funkciju ^ontraflevka. {Kroz otvor na kontra-levku prolazi mlaz koji stvara deto- nator upaljaca. Ovaj prsten ima zadatak da pri dejstvu upaljaca zaustavi delove detonatora upaljaca da ne bi ostetili unutrasnju povrsinu levka. Na preostali deo navoja kontra-levka navija se balisticka кара. Ba- listicka кара je takode izradena toplim kovanjem od celika. Sluzi da zrnu obezbedi najpovoljniji balisticki oblik, da se na njenom vrhu udvrsti upa- ljac i da zastiti eksplozivno punjenje. Njena spoljna trasa je u vidu kupe, dok je unutrasnja cilindricno-konusna. Na pocetku unutrasnje trase, na cilindricnom delu, nalazi se navoj koji sluzi za spajanje sa kosuljicom preko prstena, a na vrhu je otvor sa navojem za uvijanje upaljaca. Balis- ticka кара ima i zadatak da obezbedi optimalno odstojanje izmedu upa- ljaca i kapsle (16) radi maksimalnog ostvarenja kumulativnog dejstva. Usta balisticke каре zasticena su, do navijanja upaljaca, cepom od plasti- cne mase. Na spoljnjem delu, kosuljica ima. dva centrirajuca prstena i to jedan sasvim pri yrhu a drugi. skoro na dnu_kosuljlce. Ispod donjeg. centriraju- jceg prstena_nala7.i se ibhrtni-prsten (17) sa dva vodefia prsten^. Obrtni prsten je 3eli&ii a vodeci prstenovi su od legure bakra "i nikla;/Obrtni prsten utvrden je za kosuljicu zma pomocu nosaSa (18) koji ima speci- jalno izradeni oblik. Izmedu obrtnog prstena i kosuljice nalazi se kartonski podmetac premazan specijalnim lepkom. Na obrtnom prstenu upresovana su dva vodeca prstena, koji su po konstrukciji slidni prstenovima tre- nutno-fugasne granate.JPored ovoga na obrtnom prstenu se nalaze cetiri jDtvora koji sluze za »izjednadavanje« pritiska u cevi oruda.J?reko obrtnog _prsiena u seyi, trenjem izmedu kosuljice zrna i nosaca obrtnog jrrstena, prenosi se obrtna brzina stvorena vodecim prstenovima u odredenoni.od-„ 301
nosu, tako_ da se dobije blago. rotiranje zrna u cevi, odnosno kasnije na putanjj______ iNosaS obrtnog jSStena :izraden je od celika. Na unutrasnjoj povrsini narezan je navoj za havijanje sigurnosnog zavrtnja (19). Nosac sluzi da obezbedi odredenu cvrstinu naleganja obrtnog prstena na kosuljicu i da ne dozvoli smicanje obrtnog prstena pri kretanju zrna kroz cev s jedne, a s druge strane trenjem da omoguci. blago rotiranje zrna jos u cevi oruda.____ 1499. ^-Eksplozivno?punjenje (skiop) se sastoji od eksploziva (5) koji se izraduje presovanjem flegmatizovanog№eksogena (FH*5fei/bakarnog levka, usmerada (devijatora) kumulativnog mlaza (7) i detonatorske kapsle (16). Eksplozivno punjenje je oblikovano u vidu konusa, radi dobijanja kumulativnog efekta pri dejstvu. Kroz sredinu, eksplozivno punjenje ima otvor kuda prolazi plamen i gasovi od detonatora upaljaca. Na osnovu rezultata eksperimentalnih istrazivanja, dokazano je da deo eksplozivnog punjenja pozadi detonatorske kapsle ne ucestvuje pod- jednako (kao i ostali deo napred) u formiranju detonacionog talasa, a sa- mim tim i kumulativnog mlaza. Da bi se ovaj nedostatak u organizaciji eksplozivnog punjenja otklonio, i deo eksploziva pozadi detonatorske kapsle »ukljucio« u proces koji treba da se odigra u dnu kumulativne supljine, (neposredno oko detonatorske kapsle), ugraden je uemeri-' ^v8g£«tetdnacionog talasa -ili devijator.-To je ustvari inertno telo, koje ne dozvoljava da se detonacioni talas odmah siri ustranu i ka osnovici levka, vec isti upucuje na deo eksplozivnog punjenja pozadi detonatorske kapsle. Usmerivac se najcesce izraduje iz dva dela i to od razlicitih materijala; deo naspram detonatorske kapsle je (id aluminijuma, a drugi (koji je nize ustranu postavljen),£o<FpT^rti6ne mase^/Deo usmerivaca izraden od alu- minijuma, treba da sigumo obezbedi neprenosenje detonacionog talasa ka delu eksplozivnog punjenja koje se nalazi naspram detonatorske kapsle. 1500. — Sa zadnje strane kosuljice uvijen je stabilizator zrna. Stabi- lizator se sastoji iz tela i krilaca. Izraden je od celika toplim kovanjem. Telo stabilizatora izradeno je iz jednog komada. Na prednjem ojacanom delu nalazi se navoj pomocu kojeg se telo stabilizatora uvija u dance ko- suljice zrna. Na sredini tela, uzduzno, izradeni su kanali za smestaj kri- laca u sklopljenom polozaju. Na zadnjem ojacanom delu, sa spoljne stra- ne nalazi s^Sesfc lezista (uSiee).sa- otvorima-gde£ se staVljaju krilcadr utvr- mIuju* ротоёи osovinice; $a unutrasnje strane nalazi se leziste trasera, Krilca su izradena iz jednog dela i specijalno profilisana. Na spoljnoj strani svakog krilca nalazi se zarez za kanap pomocu kojeg se udvrscuju krilca и sklopljenom stanju. Na donjoj strani krilaca nalaze se otvori za prolaz osovinica radi ucvrscenja sa telom stabilizatora. Krilca oko oso- 302
vinica se slobodno okrecu za oko 90', odnosno do oslonca na telu stabi- lizatora. Stabilizator ima ulogu da na putanji obezbedi pravilnost leta zrnu. 1501. ^ahuraje izradena odmesinga, izvlatenjem; Blago je ko- nusna, sa grlicem u vrhu. Dance je masivno, sa obodom po periferiji i le- zistem u sredini, za uvijanje topovske kapsle. Od korozije, cahura je za- sticena pasiviziranjem spoljne i unutraSnje povrsine i lakiranjem unu- trasnje povrsine. 1502. T^Barutno punjenje je od nitroceluloznog baruta oznake NC-18 1ТГС-38. Barut NC-18 jecevastog ЬБНка,;duzine oko 300 mm. Vezuje se u dvrste sveznjeve — snopove 0 oko 40 mm i smesta u cilindracnu kesicu. Priblizna tezina baruta NC-18 je 400 grama. Barut NC-38 je zmastog oblika. Smesten je u svilenu kesu, tako da se barut NC-18 nalazi u sredini kese, a oko njega je barut NC-38. Svilena kesa sa kompletnim barutnim punjenjem smestena je u cahuri i obezbedena od pomeranja kartonskim elementima. Na dnu barutnog punjenja postavljena je pripala od 50 gr cmog ba- ruta. Okolo ove pripale nalazi sejqslamenogasitelj od baruta NC-287 U vrhu barutnog punjenja nalazi se legura za debakarisanje cevi. 1503. t Topovska kapsla ТК/МбЗ bpisana je kod metka satrenutno- £fugasnom granatom >M63. 1504. — Funkcija i dejstvo metka. Sagorevanjem barutnog punjenja u cahuri, stvaraju se jako zagrejani gasovi ciji pritisak daje potrebnu ki- neticku energiju zma. Usled ovoga, zmo se urezuje vodecim prsteno- vima u zljebove cevi. Na taj nacin dolazi do pravolinijskog i obrtnog kre- tanja zma u cevi. RZa razliku od ostalih (klasi&nih) vrsta zrna, vodeci prstenovi na worn ernu neiprenose celokupnu obrtnu brzinu, ve6 njen deo^To je .ona veliT bbttoe'bra^ trenjem izmedu rotirajudeg (obrtnog) firstenai tela koSuljice <fri$Uovom slutaju kbSuljica zrna >zaostaje«. Zmo u cevi i na putanji fukcionise tako sto pri opaljenju metka ba- rutni gasovi pale smesu za obelezavanje putanje zma (traser). Pri sago- revanju trasera (koji gori. 5 sekundi), zrno na putanji ostavlja iza sebe vidljivi svetleci trag (trasu) crvene boje, koja oznacava putanju zrna. Ovo olaksava korekturu vatre pri gadanju ciljeva i van brisanog dometa. Isto tako, pri opaljenju metka, barutni gasovi sagorevaju svileni kanap i tako oslobadaju krilca stabilizatora da po izlasku iz cevi mogu zauzeti svoj maksimalni raspon. Krilca stabilizatora, usled dejstva aksijalne sile inercije, a s obzirom na polozaj tezista (teziste je blize osi zrna), za sve vreme kretanja zrna u cevi su uz telo stabilizatora. Po izlasku zrna iz cevi. 303
krilca stabilizatora pod dejstvom otpora vazduha se sire i ucestvuju u sta- bilnosti zma na putanji. SPotrebna stabilnost zma na puranji obezbedujese; dvojako, nadkali* bamim stabilizatorom posle preklapanja unazad njegoxdhkrilaca i ziro- skopskim efektom. Zrno u toku leta ne gubi naglo obrtno kretanje dobi- jeno u pocetnom delu putanje. Obrtno kretanje na putanji zadrzava se u optimalnim granicama usled dejstva vazduha na skoSene povrsine pred- njeg kraja krilaca. j Pri udaru zma u oklop, dolazi do dejstva upaljaca. Detonacija sa upa- ljaca prenosi se na detonatorsku kapslu u dnu eksplozivnog punjenja zma a od ove na ostalo eksplozivno punjenje. Istovremeno dolazi do lomljenja balisticke каре, a kontralevak zajedno sa kumulativnim levkom usme- rava zestinu mlaza u jednu tadku. Kumulativno eksplozivno punjenje u zrnu predstavlja specijalan slucaj eksplozivnog punjenja. Dejstvo eksplozivnog talasa ovog punjenja je orijentisano u unapred izabranom pravcu. Zbog dodatka usmerivada (devijatora) detonacionog talasa i izrade punjenja iz vise delova, dirigo- vana eksplozija je kod ovog zrna maksimalno moguce iskoriscena za pro- bijanje oklopa. Ovim se i objasnjava visoka probojnost ovog zma. Princip dejstva kumulativno-obelezavajuceg zma M69 u osnovi je isti kao kod ostalih zma koja mogu da ostvare kumulativni efekat. О ovome je bilo reci u tacki 923. (8) 100 mm metak sa kumulativno-obelezavajucim nerotirajucim zrnom 3BK5M, (s) 1505. — Metak sa kumulativno-obelezavajucim zrnom 3BK5M je sovjetske proizvodnje i od naseg metka sa kumulativno-obelezavajucim nerotirajucim zrnom M69 se prakticno ni u сети ne razlikuje, izuzev и obelezavanju elemenata municije i ambalaze. (9) 100 mm metak sa vezbovnim zrnom M68 1506. — Metak sa vezbovnim zrnom namenjen je za izvrsenje skolskih artiljerijskih gadanja iz sledecih oruda: — 100 mm topa M44 na SO, ili — 100 mm topa M44 na tenku T-54 i T-55. Gadanje se vrsi na osnovu tablica gadanja za trenutno-fugasnu gra- natu M63 (OF-412). Vezbovni metak M68 je sjedinjen. Tezina metka je 30 kg a duzina 1089 mm. Metak se sastoji od zma i bojeve cahure. 304
Zrno (si. 310) Sine slededi elementi: upaljad, koSuljica, obeleiavajude pu- njenje i inertno punjenje. Upaljac. Kompletiranje zrna izvr- §eno je upaljadem KTM-1. Opis upalja- da dat je u tacki 1207. Upaljad nije na- vijen na zrno, vec se do upotrebe po- sebno duva. Usta koSuljice za to vre- me zasticena su cepom. Navoji depa pre- mazani su masom za zaptivanje RC-68. Gadanje vezbovnim zrnom vr§i se upa- ljacem sa kojeg je kapica skinuta, da bi se dobilo trenutno dejstvo. Ako bi upaljac bio regulisan na inerciono dej- stvo (kapica ostavljena na upaljadu) a gadanje vrsilo na mekanom i rastresi- tom zemljistu, doslo bi do kamufleta, sto bi iskljudilo svaku mogudnost os- mat ran j a pogodaka. Kosuljica vezbovnog zrna je ista kao i bojeve granate. Obelezavajuce punjenje je izrade- no od istih materija i kolidine kao kod 85 mm vezbovnog metka M68. Inertno punjenje je isto kao u 85 mm vezbovnog metka M68, izuzev Sto je ovo inertno punjenje te§ko 1412 gr. Bojeva cahura je od metka sa tre- nutno-fugasnom granatom M63 (OF- 412), tadka 1474—1476. Dejstvo vezbovnog zrna istovetno je kao kod 85 mm vezbovnog zrna M68. (10) 100 mm metak sa vezbovnim zrnom PBR-412, (s) 1507. — Vezbovni metak sa zrnom PBR-412 je u stvari bojevi metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR- -412B (tadka 1490) kod kojeg je ko§u- Ijica zrna izradena od obidnog ugljeni- SI. 310 — 100 mm vezbovno zrno M68 za top na tenku 1 SO: 1 — Upaljad: 2 — Obeleiavajude punjenje I (erni ba- rut): 3 — Obeleiavajude punjenje 11 (foto smeSa); 4 — Intemo punjenje; 5 — Kosuljica zrna; 6 — Celidna plo&ca. 20 305
SI. 311 — 100 mm manevarski metak M 71: 1 — Poklopac; 2 — Kartonski cilindar; 3 — Kartonski kruiici; 4 — Prizma; 5 — Kartonski kruiidi; 6 — Cahura; 7 — Barutno punjenje; 8 — Pripala; 9 — Topovska kapsla. 306
Snog celika. S obzirom na ovu okolnost, metak je jevtiniji i koristi se uglavnom za izvodenje mimodopskih nastavnih gadanja. ' Tehnicki i balisticki podaci su isti kao za metak sa PO zrnom BR- 412B. Pakovanje i obelezavanje je takode isto kao za pomenuti metak s tim sto je na cahuri vezbovnog metka navedeno: »PRAKTlCESKI« — vezbovni. (11) 100 mm manevarski metak M71 1508. — Po nameni, konstrukciji i nacinu izrade, ovaj metak (si. 311) je gotovo isti kao 76 mm manevarski metak M71 (tacka 1293). Cahura metka dobijena je skracivanjem cahure od bojevog metka i dovodenjem iste na duzinu od 287 mm. Nakon obrade, Sahura je zasticena pasivizaci- jom. Kompletiranje dahure izvrSeno je topovskom kapslom »BD«. Opis ove kapsle dat je u tacki 1214. Barutno punjenje metka je od baruta NC-O1 koji je slobodno nasut u cahuru. Tezina barutnog punjenja iznosi 750 grama. Pripala je smestena u kesicu koja je postavljena iznad otvora za kapslu. Izradena je od crnog baruta, granulacije № 7. Tezina baruta u pripali je 50 gr. Kod ovog metka postoje cetiri donja i Setiri gornja kartonska kruzica, koji su nesto deblji u odnosu na 76 mm manevarski metak M71. Kartonska prizma je znatno kraca u odnosu na pomenuti metak. Tezina manevarskog metka M71 je 7000 gr. Dejstvo manevarskog metka objasnjeno kod prethodnih manevarskih metaka. (12) 100 mm skolski metak M64, sa trenutno-fugasnom granatom 1509. — Kao i prethodni Skolski meci, dija su zma izradena od du- rala, tako i ovaj je namenjen za imitaciju b/k pri vrSenju razliditih takti- ckih radnji i to iskljucivo u oklopnim jedinicama. Metak (si. 312) se sastoji od zma i cahure. Zrno je, kao Sto je vec receno, od durala sa dodatkom potrebne kolicine olova, do tezine TF granate OF-412. Prednji deo zma je oblikovan u vidu prednjeg ozivala granate i upaljaca. Spajanje prednjeg dela zma sa kosuljicom izvrseno je utvrdivadem (2). Cahura je mesingana, od bojeve municije. Ima posebno izraden otvor na dancetu. radi nalivanja inertnog punjenja, do tezine bojeve cahure. Spajanje zma i cahure izvr- seno je pomocu celicnog nosaca. Gabaritne dimenzije i tezina skolskog metka M64 su iste kao u bojevog metka sa TF granatom OF-412. Pored skolskog metka M64 sa trenutno-fugasnom granatom, za 100 mm top na tenku T-54, T-55 i SO, M44 (s), postoji i sledeca skolska muni- cija: 100 mm Skolski metak M64, sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-412D. Skolski metak M64 sa PO zrnom je isti kao skolski metak M64 sa TF granatom, izuzev razlike u konstrukciji zma. Pakovanje skolskih metaka izvrseno je u ambalazu od bojeve muni- cije s tim sto je na poklopcu i prednjoj strani sanduka ispisan naziv: SKOLSKI METAK. Ove oznake nanete su crvenom bojom i to dijagonalno preko poklopca i prednje strane sanduka. 20* 307
. Na dance cahure zigovima je navede- na skracenica »SKOL«, a na delu zrna koji imitira upaljac »SKOLSKI«. (13) 100 mm skolski metak M69 sa trenutno-fugasnom granatom 1510. — Skolski metak sa trenutno- -fugasnom granatom je u pogledu namene i konstrukcije isti kao skolski metak M63 za 76 mm ton M42, (s), taCka 1236. — Razlika je samo u gabaritnim dimenzija- ma i tezini. Skolski metak 100 mm kom- pletiran je inertnim upaljaCem RGM-6. (14) 100 mm opitni metak 1511. — Opitni metak je po nameni i konstrukciji isti kao kod 20 mm pav topa M38. Hidrozmo je obradeno kod 25 mm pav topa M40. Razlika je samo u dimenzi- jama Сера i kolicini vode koja se naliva u cevi pre izvrsenja opitnog gadanja. Di- menzije сера (si. 203) su sledece: 0 pre- dnjeg dela je 104,5 mm, a zadnjeg 109 mm. Duzina сера je 100 mm. Kolicina vode za palivanje u cev topa iznosi 22 1. (15) Bojeva cahura za praznjenje topa 100 mm D60TG, D-10T2S na tenku 1512. — Napomena uCinjena za boje- vu cahuru kod 85 mm obalskog i tenkov- skog topa (tadka 1365) moze se primeniti i na ovu bojevu Cahuru. SI. 312 — 100 mm skolski metak M64 sa trenu- tno-fugasnom granatom za top na tenku I SO: 1 — Upaljad; 2 — Osovinica; 3 — Punjenje od olova; 4 — KoSuljica; 5 — Cahura; 6 — Inertno punjenje; 7 — Nosad; 8 — Zavojni dep. 308
(16) Tehnicki podaci za municiju 100 mm za samohodni top M44 i tenkovski top 1513. — Tehnicki podaci za municiju 100 mm, vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 79 Naziv elementa 1 1 Materijal Teiina (gr) Duiina (mm) Metak sa trenutno-fugasnom granatom M63 i M63P1 UpaljaC UTIU,M63 (Pl) Mesing 440 I 104 KoSuljica ! Celik 13300 1 431 Eksplozivno punjenje TNT 1460 — Cahura Mesing 8500 695 Barutno punjenje NG barut 5500 — Topovska kapsla M63 Mesing 70 ; 25 Kompletan metak sa upaljadem ипи,мвз — 30200 1090 Metak sa trenutno-fugasnom granatom OF-412 (s) Upaljad V-429 Celik 440 104 KoSuljica Celik 13300 431 Eksplozivno punjenje TNT 1460 —— Cahura Mesing 8500 695 Barutno punjenje NG,NDT-3,18/1 (puno) 5400 — NC-9/7; NC-12/1 (smanjeno) 2230 — Topovska kapsla KV-13U Mesing 70 25 KV-4 Mesing 70 25 Kompletan metak — 30200 1090 Metak sa pancirno-obeleSavajucim zrnom PO,M65, BR-412B i BR-412D (s) Upaljad DU,M65 (DBR-2) Celik 375 107 KoSuljica Celik 15460 365 Eksplozivno punjenje Flegmatizovani heksogen 65 — Cahura Mesing 8500 695 Barutno punjenje NG 5500 —— Topovska kapsla M63 Mesing 70 25 Kompletan metak i - j 30500 j 1020 309
Naziv elementa Materijal i Tezina (gr) Duzina (mm) Metak sa kumulativno-obelezavajucim zrnom M69 i 3BK5M (S) Upaljad (UT,PE,M69) Aluminijum 1 170 100 Kosuljica sa balistickom kapom i stabilizatorom ' 1 , Celik i 11300 i 638 Eksplozivno punjenje • Flegmatizovani ’ heksogen 995 — Cahura Mesing 8500 695 Barutno punjenje NC barut 4800 — Topovska kapsla TK,M63 1 Mesing j 70 i 25 Kompletan metak — 26000 | 1049 (17) Balisticki podaci za municiju 100 mm za samohodni top M44 i tenkovski top 1514. — Balisticki podaci za municiju 100 mm, vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 80 Naziv metka л? - °9 > i i о i >_l i 1 x g : св -гД । 6 « ! । Domet (m) Probojnost homogene celidne plote u mm 30» I pod uglom 60° 90» Metak sa trenutno-fugasnom granatom M63 (Pl) i OF-412 (puno punjenje) i 900 3000 . I 1 L _ .J i ! I Metak sa trenutno-fugasnom granatom OF-412 (smanjeno punjenje) 600 1 1 1700 I 1 i Metak sa pancirno-obelezavaju- cim zrnom M69, BR-412B i BR-412D (s) , 900 | 2935 ! I Metak sa kumulativno-obelefca- vajucim zrnom M69 i 3BK5M, (s) i 1 1 900 i 2500 i 3000 i 150 j 300 i , 390 310
(18) Pakovanje municije 100 mm za samohodnr top M44 i tenkovski top 1515. — Municija 100 mm sa TF granatom M63 (Pl) i PO zrnom M65, upakovana je po dva komada u drvene sanduke dimenzija: 1180 X X 390 X 260 mm. Bruto tezina sanduka je 82 kg. Upaljadi (UTIU, M63 i M63P1) upakovani su po jedan komad u alu- minijumske kutije i smesteni u istom sanduku s municijom. municija 100 mm sa TF granatom OF-412, pancirnim zrnom BR-412D, BR-412B i kumulativno-obelezavajucim zrnom M69 i 3BK5M. upakovana je takode po dva komada u drvene sanduke dimenzija: 1250 X 430 X 260 mm. Bruto tezina sanduka s municijom OF-412 je 84 kg, a sa municijom BR-412B i D je 86 kg. Bruto tezina sanduka sa kumulativnom municijom je 71 kg. Upaljac V-429 i GPV-2 upakovani su po 16 komada u metalnu ku- tiju, a cetiri ove kutije (64 upaljaca) smesteno je u drveni sanduk. Upa- ljaci UT, PE, M69 upakovani su i smesteni kao upaljaci UTIU, M63. 1516. — Vezbovni meci M68 upakovani su kao bojevi mcci sa tre- nutno-fugasnom granatom M63 — dva komada u drveni sanduk. Dimen- zije sanduka i bruto tezina dati su u tacki 1§15. Upaljaci KTM-1 posebno su upakovani. 1517. — Manevarska municija M71 upakovana je u kartonsku amba- lazu od vodootpome lepenke. U jednu kutiju pakuju se po cetiri metka. Meci su medusobno razdvojeni kartonskim uloscima. Postavljeni su usti- ma cahure nagore. Iznad metaka stavljen je ulozak od kartona, a ispod (gde dode topovska kapsla) tabla od stiropora. Zatvaranje kutije izvr- seno je lepljivom trakom, a ojacanje za transport pomocu dva pojasa od polipropilenske trake. Dimenzije kutije su: 330 X 310 X 310 mm. 1518. — Skolski meci M69 su upakovani na isti nadin kao vezbovni meci M68. (19) Obelezavanje municije 100 mm za samohodni top M44 i tenkovski top 1519. — Municija nase izrade sa trenutno-fugasnom granatom M63 (Pl), pancirno-obelezavajucim zrnom M65 i kumulativno-obelezavajucim zrnom M69, obelezena je po sledecem primeru za metak sa TF grana- tom M63: A — OZNAKE NA UPALJACU Na telu upaljaca su zigovima utisnuti podaci о vrsti i modelu upa- ljaca i laboracnoj seriji (UTIU, M63 — SRB6301). Osim ovih podataka. postoje jos i znaci za regulisanje dejstva upaljaca — »T« i »U«. 3U
В — OZNAKE NA METKU Oznake na granati (zrnu) date su zutom bojom, a na dahuri crnom. Na prednjem ozivalnom delu granate navedeni su podaci о tezinskom znaku i vrsti eksplozivnog punjenja (-j—| T). Na cilindricnom delu granate je najpre navedeno orude (kalibar, vrsta i model), zatim vrsta i model granate i laboradna serija municije. Kompletna oznaka izgleda ovako: 100 mm top M44 za SO i TENK TREN. FUG. M63 TV6301-1 Na plaStu dahure je crnom stamparskom bojom dat podatak о kalibru, vrsti i modelu oruda, indeks i model metka, kolidina baruta u cahuri, vrsta i serija baruta (pripale) i laboracna serija municije. Sadrzaj oznake na dahuri je sledeci: 100 mm top M44 za SO i TENK TF, M63 5740 gr NGH-215, SPV6301 CB-BK6301 TV6301-1 Na dance topovske kapsle je zigovima utisnut podatak о modelu kapsle (TK, M63), zatim proizvodadu i seriji (SRB-19/63). C — OZNAKE NA AMBALAZl ZA PAKOVANJE MUNICIJE Na aluminijumskim kutijama sa upaljadima naveden je podatak о koli&ni upakovanih upaljada, modelu i seriji (jedan kom UPALJAC UTIU, M63, SRB6301). Na sanduku s prednje strane, dati su potpuni podaci о municiji, dok su na poklopcu i levoj bocnoj strani navedeni samo osnovni znaci za in- dentifikaciju. Na desnoj bodnoj strani dati su podaci о laborisanom barutu i municiji. 1520. — Sovjetska municija sa granatom OF-412 i zmima BR-412B i D i kumulativnim zrnom 3BK5M obelezeni su po sovjetskom sistemu obelezavanja. Objasnjenje sovjetskih oznaka dato je kod prethodnih kali- bara municije. 1521. — Obelezavanje metaka i ambalaze sa vezbovnim zrnom izvr- §eno je po slededem: A — OZNAKE NA UPALJACU ObjaSnjenje о obelezavanju upaljada dato ranije. 312
В — OZNAKE NA KOSULJICI ZRNA Kosuljica zma obojena je belo, izuzev vodecih prstenova i upaljaca. Oznake su nanete crnom Stamparskom bojom. Sadrzaj oznaka je sledeft: 100 mm TOP M44 za SO I TENK VE2. M68 RZK6801-1 Na cilindricnom delu koSuljice zma, na odstojanju od 30 mm od gor- njeg vodeceg prstena, utisnuta je oznaka »V«, radi razlikovanja vezbov- nih zma pri pretraiivanju terena nakon gadanja. C — OZNAKE NA BOJEVOJ CAHURI Obelezavanje cahura i topovskih kapsli isto je kao kod bojevih me- taka sa trenutno-fugasnom granatom M63. D — OZNAKE NA DRVENOM SANDUKU Sanduci su obojeni sivomaslinasto, a oznake su nanete zutom bo- jom. Sadrzaj oznaka isti je kao za bojevu municiju s tim sto je na ceonoj strani, obe bodne strane i poklopcu sanduka na pogodnom mestu, nanet pojas bele boje koji oznacava da je u pitanju vezbovna municija. Preko ovih belih pojaseva, ispisani su crnom bojom sledeci podaci о municiji: 100 mm VEZB M68 RZK6801-1 1522. — Obelezavanje manevarskih metaka M71 izvrSeno je nano- Sen jem podataka na dahuru. Sadrzaj oznaka je sledeci: — 100 mm TOP, SU-M44 i DT-10-TG — — — — — kalibar i vrsta oruda; — MANEVARSKI METAK M71 vrsta i model metka; — 750 gr NC-G1, MBL6956 — — tezina barutnog punjenja, vrsta ba- .ruta i serija; — CB-BK7101 — — — — oznaka za pripalu i serija; — RZK7101 — — — — laboracna serija municije. Ispod ovih podataka ispisano je sledede upozorenje u pogledu mera bezbednosti pri gadanju: »OPASNO PRI GADANJU DO 100 M«. Na kartonskoj kutiji je nalepljena etiketa istog sadrzaja kao na da- huri, s tim sto je ovde jos dodat broj upakovanih metaka (4 komada). 1523. — Skolski meci M69 sa trenutno-fugasnom granatom obele- zeni su na slededi nadin: 313
A — OZNAKA NA UPALJACU Na telu upaljaca je crnom bojom ispisana oznaka »SKOLSKI«. Inace, upaljac je premazan nitrokombinacionim lakom. В — OZNAKE NA KOSULJICI ZRNA Kosuljica skolskog metka je obojena plavo a na cilindricnom delu je unakrsno probusena (pod uglom od 90°), radi lakseg uocavanja ovog metka od ostalih. C — OZNAKE NA CAHURI Na dance cahure su zigovima naneti sledeci podaci: 100 mm M44 SKOLSKI METAK M69 RZK 1969 D — OZNAKE NA DRVENOM SANDUKU Na noklopcu i prednjoj strani sanduka navedeni su podaci о orudu (100 mm SO, M44 i TENK TOP), kolicini metaka u sanduku (2 kom), vrsta i model metka (SKOLSKI METAK M69 SA TREN. FUG. GRANA- TOD), oznaka proizvodaca i godina izrade municije (RZK 1969) i bruto tezina sanduka (84 kg). 10) 100 mm MUNICIJA ZA PT TOP T-12, (s) 1524. — Za 100 mm pt top, postoje sledece vrste metaka: — 100 mm metak sa kumulativno-obelezavajucim zrnom BK3, (s); — 100 mm metak sa potkalibarno-obelezavajucim zrnom BMl,.(s); — 100 mm metak sa potkalibarno-obelezavajucim zrnom BM2, (s); — 100 mm metak UBK2 sa vezbovno-obelezavajucim zrnom, (s); — 100 mm skolski metak sa trenutno-fugasnom granatom, (s); — 100 mm skolski metak sa kumulativnim zrnom, (s). (1) 100 mm metak sa kumulativno-obelezavajucim zrnom BK3, (s) 1525. — Metak sa kumulativno-obelezavajucim zrnom (si. 313) na- menjen je prvenstveno za neposredno gadanje oklopljenih ciljeva, a ta- kode i unistavanje lakih zaklona i zive sile. Sastoji se od: upaljada, ko- suljice sa balistickom kapom. eksnlozivnog punjenja sa levkom, stabili- zatora sa traserom, Cahure, barutnog punjenja i topovske kapsle. 1526. — Upaljac GPV-2 opisan je u tacki 1494. 1527. — KoSuljica je CeliCna, konusnog oblika i vrlo tankih zidova. ZavrSava se masivnim dnom u koje je uvmut stabilizator sa krilcima. 314
SI. 313 — 100 mm metak sa kumulativno-obeleiavajudim zrnom BK3 za pt top T-12, (s): 1 — Upaljad; 2 — Balistidka kapar 3 — Kontra-levak; 4 — Kosuljica zr- na; 5 — Levak; 6 — Eksplozivno pu- njenje; 7 — Zaptivajudi prsten; 8 — Detonatorska kapsla; 9 — Usmerivad detonacionog talasa; 10 — Stabiliza- tor; 11 — Krilce stabilizatora; 12 — Traser; 13 — Osovinica; 14 — Cahura; 15 —- Legura za debakarisanje; 16 — Gornje barutno punjenje; 17 — Pre- gradni karton; 18 — Slobodni deo barutnog punjenja; 19 — Donje ba- rutno punjenje; 20 — Pripala; 21 — Plamcnogasitelj; 22 — Topovska kapsla. SI. 314 — 100 mm metak sa potkalibarno-obelezavajucim zrnom BM1 za pt top T-12, (s): 1 — Balistidka кара; 2 — Pancirna кара; 3 — Jezgro; 4 — Telo zrna; 5 — Vodedi prsten; 6 — Zaptivajudi prsten; 7 — Krilce stabilizatora; 8 — Traser; 9 — Utvrdivad trasera; 10 — Gornje barutno punjenje; 11 — Pri- pala I; 12 — Legura za debakarisanje cevi; 13 — Donje barutno punjenje; 14 — Slobodni deo barutnog punje- nja; 15 — Cahura; 16 — Pnpaia II; 17 — Plamenogasitelj; 18 — Topov- ska kapsla.
Nesto iznad ovog dela je cilindricno ojacanje sa zaptivajucim prstenom. Ovo ojacanje ima dva kanala koji sluze za pertlovanje cahure. Na pred- njem kraju kosuljice su navoji u koje se uvija kontra-levak, a preko njega balisticka кара zma. Balisticka кара ima na vrhu otvor sa navo- jima za uvijanje upaljaca. 1528. — Eksplozivno punjenje je od flegmatlzovanog heksogena, oznake A-IX-1. Oblikovano je u vidu konusa, radi dobijanja kumula- tivnog efekta pri gadanju. Eksplozivno punjenje je oblozeno bakamim levkom, cija se debljina od osnovice ka vrhu postepeno smanjuje. U dnu eksplozivnog punjenja je detonatorska kapsla i usmerivad eksplozivnog punjenja — devijator. 1529. — Stabilizator je utvrden za dance zma pomocu navoja i po- sebnim zavrtnjevima. Sastoji se od §est krilaca koja su pomocu osovinica povezana sa telom stabilizatora. U montaznom polozaju krilca su preklop- Ijena duzom osom uz telo stabilizatora i u tom polozaju utvrdena po- mocu kanapa, koji pri opaljenju metka sagori i oslobodi krilca. Stabili- zator obezbeduje neophodnu stabilnost zrna na putanji, i preciznost poga- danja preko krilaca i blagim rotiranjem. Obrtno kretanje zma postize se dejstvom vazdusne struje na ukosene povrsine krilaca stabilizatora. U dnu tela stabilizatora, postoji udubljenje u koje je smestena cahurica sa obelezavajucom smeSom. Traser omogucava pracenje leta zma, a pali se od barutnih gasova pri opaljenju metka. 1530. — Cahura je celicna i od korozije je zasticena fosfatiranjem i cinkovanjem. Blago je konusna, sa izrazito dugadkim grlicem. Po peri- feriji danceta ima obod, a na sredini otvor za uvijanje topovske kapsle. 1531. — Barutno punjenje je od diglikolskog baruta u sipkama. Sastoji se od gornjeg i donjeg snopa, kao i dela slobodno poredanih sipki. Gornje punjenje je povezano kanapom i ispunjava unutrasnjost dahure po obimu. Iznad njega je legura za debakarisanje a povrh punjenja kartonski poklopac. Donje punjenje isto je kao gornje i ispunjava prostor od gornjeg do danceta cahure. Kao i prethodno punjenje, povezano je u svezanj kanapom. Izmedu ova dva punjenja postavljen je kartonski prsten — utvrdivac. Sa donje strane ovog punjenja pridvrscena je pri- pala od crnog baruta i plamenogasitelj od NC baruta. Slobodno postavlje- ne barutne sipke izmedu donjeg barutnog punjenja i cahure, imaju za- datak da ispune ovaj prazan prostor, koji je nastao usled toga sto je na ovom delu cahura sve sira iduci od vrha ka dancetu. 1532. — Topovska kapsla KV-5U je opisana u tacki 1105. \ (2) 100 mm metaksa potkalibarno-obelezavajucim zrnom BM1, (s) 1533. — Metak sa potkalibarno-obelezavajucim zmom BM1 (si. 314), namenjen je za unistavanje tenkova, samohodnih oruda i drugih okloplje- nih ciljeva. Zahvaljujuci polozenoj putanji potkalibarno-obelezavajuceg zma, metak se uspesno koristi za unistavanje veoma pokretnih ciljeva kao sto su laki tenkovi, oklopni transporter!, automobili i si., na udalje- njima do 3000 metara. Metak sa potkalibarno-obelezavajucim zmom BM1 se sastoji od zrna i bojeve dahure. 1534. — Zrno je neobicnog oblika — po spoljnjem izgledu podseca na projektil sa aerodinamickom stabilizacijom. Sastoji se od tela (4) sa 316
pancirnom. (2) i balistickom kapom (1) i jezgra (3), vodeceg prstena (5) i stabilizatora sa traserom (8). Telo je delicno. Na prednjem kraju ima navoje na koje se navija pancirna кара. U udubljenju u pancirnoj kapi smesteno je jezgro (3) koje se na ovaj nacin utvrduje.;;Jezgro kartrid Volf ranlove^ s’ obzirom na njegovu "ulogu u sklopu zrna. Vrh zrna je aerodinamicki oblikovan pomocu balis- ticke каре (1). Balisticka кара je navucena na pancimu kapu i utvrdena pertlovanjem. Vodeci prsten (5) je preko odgovarajucih rebara spojen sa telom zrna. Sastoji se od tri odvojena segmenta koji su medusobno, i sa telom zrna, spojeni zaptivajucim bakamim prstenom (6). Na vodecem prstenu (ispod bakamog prstena), postoji kanal u koji pri laboraciji metka ulazi obod gr- lica cahure, sto obezbeduje cvrsto spajanje zrna sa cahurom. Pri opa- ljenju metka i kretanja zrna kroz cev topa, bakarni prsten se sabija i igra ulogu zaptivaca. __Na segmentima vodeceg prstena postoje otvori koji su postavljeni p2d_uglnm tako da barutni gasovi (pri opaljenju metka) prolazeci kroz njih stvaraju moment u odnosu na duzu osu zrna, te kao_ posledicu"Eoga imamo blago rotiranje zrna, koje je pored ostalog potrebno" "i -za ~udvajanje segmenata nod dejstvom centrifugalne sile posle izletanja "zrnaTz cevi topa. Pri razmicanju segmenata bakarni prsten se pokida. =.Odvojivsi._se od zrna, segnienti (tri komada) padaju ispred topa u sektoru pod_uglom najvise ± 4° od .pravca gadanja na daljini do 700 metara? ”Delovi prstena raspolazu znatnom energijom i mogu naneti gubitke neza- klonjenom ljudstvu i tehnici koja se nalazi u sektoru njihovog leta, sto je potrebno uzeti u obzir pri taktickoj upotrebi topa. Stabilizator je pomocu navoja spojen sa telom zrna. Sastoji se od sest krilaca koja imaju kruzni raspored, a precnik po dva naspramna pera je nesto manji od kalibra cevi. Inace, stabilizator je namenjen da zrnu obezbedi stabilan let na putanji. Na prednjem kraju krilaca stabili- zatora, ivica je srezana, sto obezbeduje dopunsko obrtanje zrna na pu- tanji usled delovanja vazduha na zakosene povrSine. U zadnju supljinu tela stabilizatora, smestena je cahurica sa obele- zavajucom smesom. Utvrdivanje trasera izvrseno je navrtkom. Traser obezbeduje pracenje leta zrna na putanji i time omogucava preduzimanje neophodnih korekcija. Pripaljuje se od vrelih gasova barutnog punjenja pri opaljenju metka. 1535. — Bojeva cahura se sastoji od: cahure, barutnog punjenja i topovske kapsle. Cahura je celicna i radi zastite od korozije fosfatirana i pocinkovana. Konusnog je oblika, sa jako izduzenim grlicem, koji potpomaze centrira- nju zrnu (preko krilaca stabilizatora) na pocetku njegovog kretanja kroz cev topa. Na dancetu je obod koji ogranicava ulazak cahure u komoru, a pri otvaranju zatvaraca posle opaljenja, zubi izbacaca zahvataju za obod i izbacuju cahuru iz cevi. Na sredini danceta cahure nacinjen je otvor sa navojima za uvijanje topovske kapsle. Barutno punjenje je od diglikolskog baruta. Sastoji se iz tri dela i to: gomjeg, donjeg i slobodno rasporedenih sipki (oko donjeg barutnog pu- njenja). Gornje barutno punjenje je po velicini prilagodeno unutrasnjem obimu grlica cahure. Smesteno je u platnenu kesu i povezano pantljikom. Ono u stvari obuhvata deo zrna sa stabilizatorom. Oko ovog punjenja je namotana folija flegmatizatora. Donje barutno punjenje je po obimu 317
SI. 315 — 100 mm pot- kalibarno-obelezavajuCe zrno BM2 za pt top T-12, (s): 1 — Balisticka кара; 2 — Pancirna кара; 3 — Telo zr- na; 4 — Vodeii prsten; 5 — Zaptivajudi prsten; 6 — Tra- ser; 7 — Krilce stabilizatora; 8 — Utvrdivad trasera. Svi element! metka su znatno voce od gornjeg, jer to dozvoljavaju unutrasnje dimenzije Cahure. Povezano je u je- dan snop i vezano vrpcom od kanana. Izmedu njega i gornjeg punjenja smesteni su pripala (I) i debakarizator. Sa donje strane ovog punje- nja oricvrsceni su pripala (II) i plamenogasitelj od NC baruta. Punjenje u obliku slobodnih sipki raspo- redeno je oko donjeg barutnog punjenja i tako ovo fiksira u sredini cahure. Izradeno je od istog baruta od kojeg su gornje i donje barutno punjenje. Topovska kapsla (KV-5U) je opisana u tadki 1105. 1536. — Postoji i metak sa potkalibarno- -obelezavajucim zrnom BM2 (si. 315), koji je isti kao metak sa zrnom BM1 izuzev sto nema jezgro. (3) 100 mm metak UBK2 sa vezbovno-obele- zavajucim zrnom, (s) 1537. — Metak sa vezbovno-obelezavaju- cim zrnom namenjen je za obuku u gadanju. Izraden je na osnovi metka sa kumulativno- -obelezavajucim zrnom i ima priblizno iste ba- listicke osobine. Metak se sastoji od: zrna i bo- jeve Cahure. Zmo je potpuno inertno izuzev trasera. Umesto eksplozivnog punjenja u kosu- ljicu zma stavljen je inertni materijal a umesto upaljaCa (GPV-2) postavljena je njegova imita- cija, skupa sa balistickom kapom, oznake GPV- -1-2. Pri sudaru zrna s preprekom dolazi do njegovog lomljenja i stvaranja malog oblaka di- ma, sto je dovoljno za osmatranje pogodaka. Bojeva cahura je ista kao za bojevi metak sa kumulativno-obelezavajucim zrnom. (4) 100 mm skolski metak sa trenutno-fugasnom granatom, (s) 1538. — Skolski metak sa trenutno-fugas- nom granatom, namenjen je za obuku posluge u punjenju i praznjenju oruda. Sastoji se od: upaljada, kosuljice, Cahure i topovske kapsle. inertni. UpaljaC nosi oznaku V-429E. Obojen je zelenom bojom. Prednji ozivalni deo kosuljice je cm, a ostali deo sive boje. Cahura je CeliCna. Preko topovske kapsle je nanet pojas zelene boje i to preko sredine danceta. Cahura je obelezena po sledecem: 318
UCEBNO TRENIROVOCNIE UOF — 3 100 — T — 12 9 — 71 — 1418 Na sanduku za pakovanje metaka je pored uobicajenih podataka na- vedeno (belom bojom): »NEPOLNI«, kao i zuta traika na prednjoj strani. (5) 100 mm skolski metak sa kumulativnim zrnom, (s) 1539. — Skolski metak sa kumulativnim zmom namenjen je za izvr- senje obuke u pogledu upoznavanja konstrukcije metka. Metak se moze rasklapati i na sastavne elemente, tako da se ne moze koristiti za punjenje i praznjenje oruda. Svi delovi metka su inertni. Na zrnu i cahuri, pored oznaka uobicajenih za bojevu kumulativnu municiju, naveden je natpis »UCEBNI«. Na sanduku je izmedu ostalog navedeno: »RAZBORNIE« — rasklapajuci. 1540. — Skolski metak sa potkalibarno-obelezavajucim zmom je u pogledu namene isti kao prethodni, jer se moze rasklopiti, tako da nije za obuku u punjenju — praznjenju oruda. Specificnosti u obelezavanju metaka i ambalaze su iste kao kod metka sa Skolskim kumulativnim zrnom. (6) Tehnicki podaci za municiju 100 nun za pt top T-12. (s) 1541. — Tehnicki podaci za municiju 100 mm vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 81 Naziv elements Materijal Teiina (gr) DuZina (mm) Metak sa kumulativno-obelezavajucim zrnom BK3, (s) Upaljad (GPV-2) Aluminium 200 100 Kosuljica sa stabilizatorom Celik 9000 584 Eksplozivno punjenje A — IX — 1 840 I Cahura Celik 8400 910 Barutno punjenje Digl. barut 4600 — Topovska kapsla (KV-5U) Mesing 70 25 Kompletan metak — 23000 1100 Metak sa potkalibarsko-obeleiavajucim zrnom BK1 i BK2, (s) Zrno Celik j 4300 510 Cahura Celik 8400 910 Barutno punjenje Digl. barut 6600 — Topovska kapsla (KV-5U) • Mesing i 70 25 Kompletan metak 1 — । 19340 j 1155 319
(7) Balisticki podaci za municiju 100 mm za pt top T-12, (s) 1542. — Balisticki podaci za municiju 100 mm dati su u sledecem pregledu: Pregled 82 Naziv metka Poietna brzina (m/sek) Maksimalni pritisak (kg/cm2) Probojnost u mm Daljina 30° 60® 90® METAK sa kumulativ- no-obelezavajucim zr- nom BK3, (s) 975 2200 Na svim daljinama 170. 250 350 METAK sa potkalibar- no-obelezavaju6im zr- nom BK1 i BK2 1575 3350 500 1000 1500 2000 2500 3000 125 115 110 100 80 60 215 200 180 160 140 120 230 215 . 190 r. 180 ; 165 140 t if (8) Pakovanje municije 100 mm za pt top T-12, (s) 1543. — Meci 100 mm za pt top T-12 upakovani su po dva komada u drvene sanduke. Radi sprecavanja pomeranja, meci su postavljeni na odgovarajuca drvena leziSta. Sanduci imaju kusake na poklopcu i dnu, radi neophodnog strujanja vazduha izmedu njih, za vreme uskladistenja. Spolja su obojeni tamno-zelenom bojom. Dimenzije sanduka su sledece: 1397 X 446 X 231 mm. Bruto tezina sanduka sa kumulativno-obelezava- jucim zrnom je 77 kg, a sa potkalibarno-obelezavajucim 80 kg. Meci sa potkalibarno-obelezavajucim zrnom BM1 i BM2 su pre pa- kovanja u drveni sanduk prethodno sme§teni u kartonske futrole. Di- menzije futrole su sledece: ф 163 mm, duzina 1225 mm. Bruto tefcina futrole je 24,6 kg. 1544. — Pakovanje metaka UBK2 sa vezbovno-bbelezavaju&m zr- nom, (s), izvrseno je na isti nadin kao bojeva municija — dva kompletna metka u drveni sanduk. Bruto tezina sanduka je 77 kg. 9 (9) Obelezavanje municije 100 mm za pt top T-12, (s) 1545. — Meci sa kumulativno-obelezavajucim zrnom BK3 obelezeni su po sledecem: A — OZNAKE NA UPALJACU Na telo upaljada zigovima su navedeni sledeci podaci: model upaljada (GPV-2), oznaka proizvodada (ZID) i partija i godina proizvodnje (9—68). 320
В — OZNAKE NA KOSULJICI ZRNA Kosuljice zma obojene su sivomaslinasto a oznake su ispisane crnom bojom. S jedne strane kosuljice navedena je brojna oznaka proizvodaCa zma, partija i godina izrade (128-53-68). Ispod ovih podataka naveden je kalibar zma i tezinski znak (100 -I—L). S druge strane kosuljice zma navedena je vrsta eksplozivnog punjenja (A-IX-1) i indeks zma (BK3). C — OZNAKE NA CAHURI МЕТКА Na plaStu cahure je crnom bojom najpre navedena skradena oznaka metka (UBK2), zatim kalibar i model topa (100 — T — 12). Ispod ovih podataka je oznaka za sve ugradene barute (vrsta, serija i godina proiz- vodnje) i na kraju laboracna serija municije, koja obuhvata oznaku za- voda, serijski broj i godinu laboracije (345 — 70 — 72). D — OZNAKE NA TOPOVSKOJ KAPSLI Na dance kapsle zigovima su dati podaci о modelu kapsle (KV-5U) kao i oznaka proizvodaca, serijski broj i godina izrade (33 — 32 — 69). E — OZNAKE NA DRVENOM SANDUKU Na prednjoj strani sanduka dati su sledeci podaci: — GPV-2 ZID — 9 — 68 — — — — model upaljaCa, oznaka proizvoda- ca, partija i godina izrade upaljaca; — 2 ST BRUTO 77 kg — — — — broj metaka u sanduku i bruto te- iina; — 100 — T — 12 — — — — kalibar i model topa; — KUMUL 345-70-72 — — — — — skraceni naziv zma, oznaka zavoda koji je izvrSo laboraoiju serija i go- dina laboracije. Na desnoj boCnoj strani sanduka navedena je laboraCna serija metka i oznaka za vrstu eksplozivnog punjenja. 1546. — Meci sa potkalibarno-obelezavajucim zmom obelezeni su na isti nadin kao municija sa kumulativno-obelezavajucim zmom BK3, izuzev razlike u obelezavanju zma (BM1 i BM2). Kod obelezavanja me- taka sa zmom BM1, posebno je na zrnu i sanduku istaknuto da je zrno sa jezgrom — »C« — s serdecnikom. 1547. — Obelezavanje metaka UBK2 sa vefcbovno-obelezavajuCim zmom, (s), izvrSeno je na sledeCi naCin: A — OZNAKE NA UPALJACU Na telo upaljada zigovima je nanet model upaljaca — GPV-1-2 ili GPV-1-2-4. Upaljac je zelene boje. 21 321
В — OZNAKE NA KOSULJICI ZRNA Zrno je obojeno crnom bojom a oznake su bele. S jedne strane ko- suljice je navedeno: INERT BK3 — IN S druee strane kosuljice ispisano je sledece: 3P 49—70 100 + C — OZNAKE NA CAHURI Na telo cahure je crnom bojom ispisan sledeci tekst: INERT UBK2-IN 100 — T — 12 13 DG-3 ---- 4/71B 3 5 8 — D —25-------UG 1 1 249 — 71 — 721 D — OZNAKE NA DRVENOM SANDUKU Osnovni podaci о municiji dati su na prednjoj strani sanduka. Sadrzaj oznaka je sledeii: 100 — T — 12 KUMUL. INERT. 2 ST. 410 — 69 — 721 BRUTO: 77 kg. 11) 105 mm MUNICIJA ZA HAUBICU M18/43 (n) 1548. — Za 105 mm haubicu M18/43, postoje sledece vrste metaka: — 105 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom M38, (n), remon- tovan; — 105 mm metak sa kumulativnim zrnom M39, (n), remontovan; — 105 mm metak sa kumulativnim zrnom M39/a, (n), remontovan; 322
— 105 mm metak sa kumulativnim zrnom M39/b, (n), remontovan; — 105 mm metak sa kumulativnim zrnom M39/c, (n), remontovan; — 105 mm skolski metak M66 sa trenutno-fugasnom granatom; — 105 mm opitni metak. 1549: — Svi napred navedeni bojevi meci su nemackog porekla a u nas remontovani. Meci sa TF granatom su dva puta remontovani. Drugi put je kod ovih metaka upaljac (tipa AZ) zamenjen novim (sigumim) upaljacem UTU, M51A5P1. Inace, pri remontu municije izvrsena je po- novna zastita elemenata od korozije, kao i novo bojenje i obelezavanje. Meci sa TF granatom su nakon (drugog) remonta upakovani u nove sandu- ke a ostali samo u originalnu, remontovanu ambalazu. Upaljadi AZ-38 nisu pri remontu kumulativne municije rasklapani. (1) 105 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom M38, (n), remontovan 1550. — Metak sa trenutno-fugasnom granatom M38 (remontovan), namenjen je za unistavanje zive sile i rusenje lakih poljskih zaklona. Moze se upotrebiti i za stvaranje prolaza kroz minska polja i zicane pre- preke. Metak (si. 316) se sastoji od: — upaljaca; — kosuljica sa eksplozivnim punjenjem; — cahure; — barutnog punjenja; i — topovske kapsle. 1551. — Upaljac UTU, M51A5P1 je ustvari upaljac PD, M51A5 (opi- san u tad. 792—796) s tim Sto je kod upaljada »P1«, prednik navoja ne§to drukciji, tj. prilagoden je navoju nemadkog upaljaca tipa AZ, kojim su pre remonta ove granate bile kompletirane. 1552. — Kosuljica je celidna, izradena kovanjem iz jednog komada. Prednji deo se zavrsava ustima u koja se navija upaljac. Kosuljica ima jedan centrirajuci i jedan vodeci prsten. Vodeci prsten je od sinterovanog gvozda. Deo pozadi vodeceg prstena je blago konusan. Kosuljica je u cilju zastite od korozije obojena po spoljnoj povrSini sivomaslinasto. Eksplo- zivno punjenje je od TNT-a ili amatola, tezine oko 1750 gr. Radi sigumi- jeg prenosenja detonacionog talasa od upaljaca ka eksplozivnom punje- nju, u ovom je nacinjeno udubljenje i stavljen dopunski detonator od trotila, tezine 72,5 gr. 1553. — Cahura za ovaj metak moze biti mesingana ili celicna. Me- singana dahura je izradena izvladenjem iz jednog komada, dok kod de- licnih postoje jednodelne i dvodelne cahure. Kod ovih drugih, dno pret- stavlja poseban deo koji je izvucen iz jednog komada, a plast izraden od celidnog lima, kcji je pertlovanjem spojen. Mesingane dahure su zasti- cene od korozije patiniranjem; celicne iz jednog dela lakovanjem, a dvo- delne su obojene sivomaslinasto. 21* 323
1554. — Barutno punjenje je promen- ljivo i sastoji se iz osnovnog i cetiri deli- micna punjenja. Osnovno, detvrto i peto delimidno punjenje smesteni su u posebne okrugle platnene kesice, dok je drugo i trece delimidno punjenje smesteno Zaje- dno u jednu kesicu istog oblika. Osnovno punjenje je od nitroceluloz- nog baruta Ml (americkog porekla), 5/1 (belgijskog porekla) ili MP-47A/2, takode belgijskog baruta. Delimicna punjenja su takode od nitroceluloznog baruta Ml ili NC 6X6X1. Razlika izmedu baruta Ml koji je upotrebljen za osnovna punjenja i istog baruta koji je iskoriSden za deli- midna barutna punjenja, sastoji se samo u tome sto je barut za osnovno punjenje sitniji, radi lakseg pripaljivanja. Hermetizacija barutnih punjenja u cahuri izvrsena je kartonskim poklopcem i specijalnom pastom. SI. 316 — 105 mm metak sa trenutno-fu- gasnom granatom M38, remontovan, za ha- ubicu M18/43, (n): a) Granata: 1 — Upaljad; 2 — Dopunski detonator; 3 — KoSuljica granate; 4 — Eksplozivno punjenje. b) Bojeva cahura: 1 — Kartonski poklopac; 2 — Ba- rutno punjenje; 3 — Cahura; 4 — Barutno punje- nje; 5 — Topovska kapsla. 324
'' Zbog nedostatka Sahara pri remontu izvesna kolidina barutnih pu- njenja smestena je u kartonske kutije. U kartonskim kutijama se pored barutnih punjenja nalazi jo§ i topovska kapsla. Ova barutna punjenja su hermetizovana pomocu parafina. Kompletiranje granata bojevim dahu- rama iz ovog razloga izvrseno je u odnosu 2 : 1 tj. dve bojeve dahure i jedno barutno punjenje sa topovskom kanslom dato je na tri granate u sanduku. 1555. — Topovska kapsla C-12 (si. 317) kojom su kompletirane bo- jeve cahure je nemacka trofejna kapsla kod kojih je pri remontu izvrsen kontrolno-tehnidki pregled i pri tom odabrani najbolji uzorci. Kapsla se inace sastoji od delidnog tela (4), inicijalne kapsle (5), nakovnja (3) i po- jacnika plamena (2). Dejstvo kapsle je sledece: pri udaru udarne igle u dance kapsle dolazi do paljenja inicijalne smese usled dega se pali po- jadnik od crnog baruta a od ovog barutno punjenje u cahuri. Ova kapsla ima sa spoljne strane tela navoje za uvijanje u cahuru, tako da se u slu- daju laganja pri gadanju moze zameniti rezervnom. (2) 105 mm metak sa kumulativnim zrnom M39, (n), remontovan 1556. — Metak sa kumulativnim zrnom M39 namenjen je za unista- vanje oklopljenih tehnickih sredstava neprijatelja. Sastoji se od zrna i bojeve dahure. Zrno (si. 318) sadinjavaju sledeci element!: — upaljac; — kosuljica sa balistickom kapom; — eksplozivno punjenje sa levkom, sprovodnom cevdicom i detona- torom. 1557. — Upaljac AZ-38 (si. 319) je udarni, trenutnog dejstva, bez osiguranja od posledica eventualnog prevremenog delovanja inicijalno- -detonatorske kapsle. Sastoji se od tela, mehanizma za opaljenje i osigu- ranje i inicijalno-detonatorske (duplex) kapsle. U montaznom polozaju, udarna igla (4) je fiksirana izmedu glavice upaljaca (3) i segmenata (5) tako da je njeno aksijalno kretanje sasvim onemoguceno. Medutim, kada zrno pocne da rotira, usled centrifugalne sile koja se tada javlja, segmenti (5) se razmicu, siredi pri tom svoju oprugu (6) i otvaraju put udarnoj igli ka kapsli. Ovim je upaljad armiran i spreman za dejstvo. Pri sudaru zma sa preprekom, udarac (2) potiskuje udamu iglu (4) a ova pali inicijalno-detonatorsku kapslu (9). Plamen kapsle se prenosi na detonator (u dnu eksplozivnog punjenja) koji izaziva detonaciju zma. 1558. — Kosuljica je od celika, izradena kovanjem iz jednog*komada. Na prednjem delu je otvorena i ima navoje za navijanje balistidke каре. Na sooljnjem delu ko§uljice postoji jedan centrirajuci i jedan vodeci prsten. Vodeci prsten je od sinterovog gvozda. Deo pozadi njega je ci- lindridan sa dva kruzna zleba. Balisticka кара je celicna i navojima ie spojena sa kosuljicom. U samom vrhu balistidke каре izradeni su navoji za uvijanje upaljada. 1559. — Eksplozivno punjenje je mesavina trotila i heksogena u od- nosu 50 :50. Heksogen je prethodno flegmatizovan voskom ili parafinom. Pre stavljanja u kosuljicu, eksploziv je presovan i stavljen u kartonski omot, a zatim u kosuljicu, posle cega je navijena balistidka кара. 325
SI. 317 — Topovska kapsla C-12 za 105 mm metak sa TF granatom M38, (n), remontovan: 1 — Pokrivka; 2 — Barutno punjenje; 3 — Na- kovanj; 4 — Telo kapsle; 5 — Inicijalna kapsla. SI. 313 — 105 mm kumulatavno zrno M39, (n), remontovano: I — Upaljac; 2 — Balisticka кара; 3 — Leva к; 4 — Eksplozivno punjenje; 5 — Sprovodna ccvdica; 6 — Kartonska obloga; 7 — KoSuljica zrna; 8 — Deto- natorska kapsla. SI. 319 — Upaljac AZ-38 za 105 mm kumulativno zmo M39, (n)), remontovano: 1 — Membrana; 2 — Udarad; 3 — Glavica; 4 — Udarna * igla; 5 — Seg- ment; 6 — Opruga segmenta; 7 — Osovinica segmenta; 8 — Telo upa- Ijafia; 9 — Inicijalno-detonatorska kapsla. 326
Eksplozivno punjenje je oblikovano u vidu konusa i oblozeno celic- nim levkom. Sprovodna cevcica se kod ovog zma prostire od upaljada do detonatora. Izradena je od alumina jumskog lima. Na dnu eksplozivnog punjenja smesten je detonator. Izraden je u vidu kolacica i ima zadatak da prihvati plamen od upaljada i sopstvenim dejstvom aktivira eksplo- zivno punjenje zma. 1560. — Bojeva cahura je ista kao za metak sa trenutno-fugasnom granatom M38 (n), remontovan. (3) 105 mm metak sa kumulativnim zrnom M39/a, (n), remontovan 1561. — Metak sa kumulativnim zrnom M39/a (si. 320) je veoma sli- can prethodnom metku, izuzev sto mu je balisticka кара znatno duza u odnosu na kumulativno zrno M39. Sprovodna cevcica ovog metka proteze se od vrha levka do detonatora u dnu eksplo- zivnog punjenja. Ostali podaci su isti kao i za metak opisan u tacki 1556. (4) 105 mm metak sa kumulativnim zrnom M39/b, (n), remontovan 1562. — Metak sa kumulativnim zmom M39/b je isti kao prethodni, izuzev sto mu je neznatno njenja. promenjen oblik kumulativnog pu- (5) 105 mm metak sa kumulativnim zrnom M39/c, (n), remontovan — Metak sa kumulativnim zmom razlikuje od prethodnog po tome Sto 1563. M39/c se ima i zastitnik kumulativnog levka — kontra levak. (6) 105 mm skolski metak M66, sa trenutno-fugasnom granatom 1564. — Po konstrukciji ovaj metak je isti kao skolski metak M66 za brdski top M48B1. Kosuljica je kompletirana inertnim upaljacem UTU, M51A5P1, a cahura sa jednim osnovnim i cetiri delimidna inertna barutna punjenja. U SI. 320 — 105 mm kumulativno zrno M39/a, (n), remontovano: 1 — Upaljac; 2 — Balisticka кара; 3 — Levak; 4 — Kosuljica zrna; 5 — Obloga eksplozivnog punjenja; 6 — Eksplozivno punjenje; 7 - Cevdica; 8 - Detonator. 327
dance je uvijena inertna topovska kapsla C-12. Praznjenje cevi oruda skolskom granatom objasnjeno je u tadki 1300. (7) 105 mm opitni metak 1565. — Po nameni i konstrukciji, opitni metak za 105 mm haubicu Ml8/43 je isti kao prethodno opisani opitni meci. Hidro zrno je isto kao kod 105 mm haubice M2A1, (a). (8) Tehnicki podaci za municiju 105 mm za haubicu M18/43 1566. — Tehnicki podaci za municiju 105 mm, vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 83 Naziv elements Materijal Teiina (gr) Duiina (mm) Metak sa trenutno-fugasnom granatom M38, (n) I, remontovai i Upaljad (M51A5P1) Celik, mesing, Al 975 151 KoSuljica Celik 12700 485 Eksplozivno punjenje TNT 1800 — Cahura Celik 1600 155 Mesing 1700 155 Barutno punjenje NC barut 745 — Topovska kapsla (C-12) Celik 70 19 Kompletan metak — 18000 635 Metak sa kumulativnim zrnom M39 (n), remontovan Upaljad (AZ-38) Aluminijum 40 37 KoSuljica Celik 10685 — Eksplozivno punjenje TNT-heksogen 50:50 975 — Cahura Celik 1600 155 Barutno punjenje NC,M1 910 — Topovska kapsla (C-12) Celik 70 10 Kompletan metak — 14640 — 328
(9) Balisticki podaci za municiju 105'mm za haubicu M18/43 1567. — Balisticki podaci za municiju, vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 84 Naziv metka Vo (m/sek) 1 Pmax (kg/cm2) i Domet (m) | Primedba Metak sa trenutno-fugasnom; granatom M38 I 391 2150 9150 ’ i Metak sa kumulativnim zrnom M39 [ 420 — — (10) Pakovanje municije za 105 mm haubicu M18/43 (n) 1568. — Meci sa trenutno-fugasnom granatom M38 upakovani su posle remonta u nove drvene sanduke, koji su spolja obojeni sivomasli- nasto. U sanducima se nalaze po tri kompletna metka (granate sa bojevim cahurama). Dimenzije sanduka su sledece: 850 X 470 X 180 mm. Bruto tezina sanduka je 65 kg. Kod jednog dela municije, usled nedostatka cahura, barutna punjenja sa topovskim kapslama upakovana su u kartonske kutije. Bruto teiina ovih sanduka je 68 kg. 1569. — Med sa kumulativnim zrnom M39 i M39/a, b, c, upakovani su na taj nacin da su zrna smeStena posebno od bojevih cahura. Nairne, zrna su upakovana u drvene ramove dimenzija: 540 X 150 X 140 mm (bruto tezina 18 kg), a bojeve cahure po §est komada u drveni sanduk dimenzija: 410 X 340 X 140 mm (bruto tezina 21 kg). 1570. — Skolski meci sa trenutno-fugasnom granatom upakovani su (kao i bojevi) u drveni sanduk po tri komada. Za pakovanje Skolske mu- nicije koriste se sanduci od utrosene bojeve municije. Kuke za izvlacenje granata iz cevi oruda, pakuju se u posebno izra- dene sanduke po dva komada. Sanduci su spolja obojeni sivomaslinasto, a obelezavanje je zuto. (11) Obelezavanje municije za 105 mm haubicu M18/43, (n) 1571. — Obelezavanje metaka sa trenutno-fugasnom granatom M38, izvrseno je po sledecem: A — OZNAKE NA UPALJACU Oznake na upaljacu stavljene su zigovima na telu, s jedne i druge strane. Na jednoj strani tela navedeno je UTU, M51A5P1 — 0,05 sek., a s druge SRB6301, TK, VK. 329
В — OZNAKE NA KOSULJICI GRANATE Sve oznake na kosuljici nanete su zutom stamparskom bojom. Na prednjem ozivalnom delu nalaze se podaci о tezinskom znaku (++)• Na cilindricnom delu navedeno je sledece: — kalibar, vrsta i model oruda (105 mm HAUB. M18/43); — vrsta i model granate (TREN. FUG. M38); — oznaka remontnog zavoda, serija i rata municije kao i znak da je u pitanju remontovana municija (RZK6301-1, R). C — OZNAKE NA CAHURI Na mesinganim i celidnim jednodelnim cahurama, oznake su nanete crnom stamparskom bojom dok su na celicnim dvodelnim, (s obzirom da su zasticene od korozije sivomaslinastom bojom), oznake nanete zutom stamparskom bojom. Na plastu cahure navedeni su sledeci podaci: — broj punjenja u cahuri (punjenje br. 1—5); — kalibar, vrsta i model oruda (105 mm HAUB. M18); — tezina, vrsta i serija baruta u osnovnom punjenju (525 gr, NC 6X6X1, 2/52); — tezina, vrsta i serija baruta u dopunskom barutnom punjenju (210 gr NC MP, 47 AJ2 4/50); — oznaka remonta i serija (RZK6301-1, R). Na kartonskim kutijama u koje su upakovane bojeve cahure, dati su podaci kao i na cahuri, s tim sto je na kutiji navedeno da li je barutno punjenje u cahuri ili ne. D — OZNAKE NA BARUTNOM PUNJENJU Na kesicama sa barutom oznake su nanete crnom stamparskom bo- jom. Podaci se odnose na broi punjenja (osnovno, prvo i si.), orude, tezinu, vrstu i seriju baruta i laboracnu seriju municije kao i oznaku zavoda za remont municije. E — OZNAKE NA AMBALAZl Podaci о municiji na sanducima dati su po sledecem: a) Poklopac i leva bocna strana Oznake se odnose na kalibar, indeks metka i model granate (105 nun TF, M38) i remont municije — oznaka zavoda, serija i rata i znak da je municija remontovana (RZK6804-1, R). b) Prednja strana sanduka Na ovom delu dati su svi bitni podaci о municiji i to: — upaljad (UTU, M51A5P1); — proizvodad upaljaca i serija (SRB6503); 330
— kalibar, vrsta i model oruda (105 mm HAUB. M18/43); — broj metaka u sanduku (3 komada); — vrsta metka i model (metak sa TREN. FUG. GRAN. M38); — podaci о remontu (RZK6605-4, R); — broj punjenja u cahuri (barutno punjenje 1—5); — tezinski znak (-|—|-); — bruto tezina sanduka (bruto 65 kg.). C — DESNA BOCNA STRANA Ovde se podaci odnose iskljucivo na barut koji je laborisan u muni- ciji i to: — broj barutnih punjenja u cahuri (barutno punjenje br. 1—5); — vrsta i serija baruta (NC 6X6X1 2/52 i NC MP, 47 A/2 4/53). 1572. — Obelezavanje metaka sa kumulativnim zrnom M39 i M39/a, b, c, izvrseno je po sledecem: A — OZNAKE NA UPALJACU Na telu upaljaca su zigovima utisnuti podaci о modelu upaljaca (AZ-38). В — OZNAKE NA KOSULJICI ZRNA Na zrnu su podaci naneti crnom stamparskom bojom i to: — tezinski znak (III); — kalibar, vrsta i model oruda (105 mm HAUB. M38); — vrsta i model zrna (KUM. M39); — laboracna serija municije i oznaka remontnog zavoda (2/53 R-l); C — OZNAKE NA CAHURI METKA Na cahuri se podaci о municiji uglavnom podudaraju sa podacima kod bojevih cahura metaka sa trenutno-fugasnom granatom M38. D — OZNAKE NA AMBALAZl Na drvenom ramu sa kumulativnim zrnom crnom bojom je nazna- ceno orude za koje je namenjen metak (105 mm HAUB. M18/n), kao i vrsta i model zma (KUM. M39). Na sanduku sa bojevim cahurama navedeno je sledece: 6 kom Bojevih cahura za 105 mm HAUB. Ml8 (n) Bruto 21 kg. Pored ovih podataka, na pogodnom mestu dati su podaci о serijama barutnog punjenja. 1573. — Obelezavanje skolske municije izvrseno je po sledecem: 331
A — OZNAKE NA UPALJACU Na upaljacu su zadrzane nostojece oznake, s tim sto je dodata red »INERTAN«. В — OZNAKE NA KOSULJICI GRANATE Stare oznake zigovima su ostavljene. Medutim, oznake nanete bojom, pri remontu municije, su ponistene plavom bojom u okviru bojenja gra- nate kao skolske. C — OZNAKE NA CAHURI METKA I BARUTNIM PUNJENJIMA Na dance cahure zigovima je naveden kalibar oruda (105 mm M18/43), i skracenica za skolsku municiju (SKOL.). Kesice sa imitacijom barutnog punjenja obelezene su rednim brojevima i na svakoj posebno je navedeno za koje je orude namenjeno i naziv punjenja. Kompletna ozna- ka za (naprimer) peto punjenje izgleda ovako: 5 105 mm M18 SKOLSKO PUNJENJE D — OZNAKE NA DRVENOM SANDUKU Kompletna oznaka je sledece» sadrzaja: UPALJAC 105 mm HAUB. M18/43 UTU, M51A5P1 3 kom INERTAN SKOLSKI METAK M66 SA TF GRANATOM RZK—1967 BRUTO: 65 kg Gornji podaci navedeni su na prednjoj strani sanduka. Na poklopcu sanduka dati su nesto kraci oodaci о municiji, ali slicnog sadrzaja. Oznacavanje drvenih sanduka za pakovanje kuka za izvlacenje gra- nate iz cevi oruda je isto kao kod skolske municije 76 mm za top M48, tacka 1315. 12) 105 mm MUNICIJA ZA HAUBICU M2A1, M18/61 I M56, (a) 1574. — Za 105 mm haubicu, postoje sledece vrste metaka: — 105 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom HE, Ml, (a); — 105 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom HE, Ml, (j); — 105 mm metak sa trenutnom granatom HE, Ml, (a); — 105 mm metak sa tempirnom granatom HE, Ml, (a); — 105 mm metak sa protivoklopnim obelezavajucim zrnom M67, (j); — 105 mm metak sa kumulativnim zrnom HE, AT, M67, (a); 332
— 105 mm metak sa dimnim zrnom HC, BE, M84, (a); — 105 mm metak sa dimnim zmom BE, M84, (a); — 105 mm metak sa dimnim zrnom WP, M60, (a); — 105 mm metak sa osvetljavajucim zmom M66, (j); — 105 mm metak sa osvetljavajucim zmom М314, (a); — 105 mm metak sa vezbovnim zmom M68; — 105 mm manevarski metak M71; — 105 mm skolski metak M66, sa trenutno-fugasnom granatom; — 105 mm skolski metak M66, sa tempirnom granatom; — 105 mm skolski metak M66, sa kumulativnim zmom; — 105 mm opitni metak, i — bojeva cahura za praznjenje haubice M2A1 na SO, M7 (a). (1) 105 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom HE, Ml, (a) 1575. — Metak sa trenutno-fugasnom granatom HE, Ml namenjen je za gadanje zive sile i otkrivenih ciljeva, kada je upaljac podesen na tre- nutno dejstvo. Medutim, kada se upaljac regulise da dejstvuje usporeno, metak sa trenutno-fugasnom granatom se moze koristiti za rusenje obje- kata poljskog tipa i zicanih prepreka. Efikasno gadanje zive sile moze se vrsiti gadanjem i na rikoset, pri сети upaljac takode mora biti podesen za dejstvo na usporenje. 1576. — Metak sa trenutno-fugasnom granatom (si. 321) sastoji se od sledecih elemenata: — upaljaca; — kosuljice granate sa eksplozivnim punjenjem; — Cahure; — barutnog punjenja, i — topovske kapsle. 1577. — Upaljac. Kompletiranje granata HE, Ml izvrseno je upalja- cem PD, M51A5, ciji je opis dat и tacki 792—796. Medutim, kod municije starije izrade, mogu se sresti upaljaci modela M48A1, koji se sustinski ne razlikuju od prethodnih. 1578. — Kosuljica je od celika, izradena kovanjem iz jednog komada. Na njoj su^dva centrirajucai jedan vodeci"prsten^ Donji- centrirajudi prs- ten nalazi se ispod vodeceg prstena. VodeCi prsten je od bakra. Deo po- zadi vodeceg prstena je cilindricno-konusan. Na dance kosuljice je pri- ^varena celiCnaplocica, nesto manjeg precnika od samog danceta. Uloga ove plbcice je ranije objasnJena. “TSTa'prednjem kraju, kosuljica je otvorena radi smestaja upaljaca^/ ^Eksplozivno punjenje je od trotila, koji je naliven и kosuljicu. Sa prednje strane”' и eksplozivnom punjenju je nacinjeno udubljenje za 2Jrnestaj dopunskog detonatora. Udubljenje je oblozerio aluminijumskom gejiom. Dopjinskrdet^nator je izraden od trotila (presovanjem) i pret- hqdno stavljen и aluminijumsku kosuljicu. 333
1579, — Cahura. Municija sa trenutno-fugasnom granatom je uglav- nom kompletirana, mesinganimJjahiurarna (M14). Medutim, mogu se sresti i celicne cahure (M14B1), i to dve vrste: izvucene iz jednog komada (kao mesingane), ili uvijanjem plasta^Ove druge, s oBzifom da su celicne, SL 321 — 105 mm metak sa trenutno-fugasnom gra- natom HE,Ml za haubicu М2 Al, (a): a) Granata: 1 — Upaljad; 2 — Dopunski detonator; 3 — Podlo- ska; 4 — KoSuliica; 5 — Eksplozivno punjenje; 6 — Vodedi prsten; 7 — Celidna plodica; b) Bojeva dahura: 1 — Barutno punjenje; 2 — Cahura; 3 — Topovska kapsla. zasticene su od korozije specijalnim postupkom. Mesingane cahure su pa- tinirane — prevucene tankim slojem oksidne prevlake. Inace, cahura za ovaj metak je blago konusna, bez grlida, sa ojaca- nim dnom u kome se nalazi otvor za utiskivanje topovske kapsle. 334
1580. — Barutno punjenje je od nitroceluloznog baruta (NC, FNH, Ml), a po svojoj konstrukciji je pramenljivo. Izradeno je od baruta dvo- jakekrupnoce »Dualgrau«. Sastoji se od osnpvnog i sest delimicnih pu- njenja, koja su oznacerra brojevima od 1—7. Osnovno punjenje je na dnu ’cahure, aostala punjenja (zbog nejednake tezine) su poredaria izn^~njega, Hrdnuloskirn^fedom. Sva_barutna._punjenja_su smestena _u svilene kesice. U barutnom punjenju br. 5_se nalazi debakarizator cevi, nacinjen od 40°7o kalajaj. бО^/о olova — tezine 12 gr, ~ Barutna punjenja starije izrade imaju barut jednake krupnoce zrna. Kod ovih punjenja, osnovno (prvo) punjenje je vezano za dno cahure. Ostala delimicna punjenja su medusobno povezana kanapom, a potom pomocu jednog duzeg kanapa za osnovno punjenje. Ovo omogucava va- denje svih sest delimicnih punjenja iz cahure i pri gadanju odsecanje nepotrebnih punjenja. Kod ovih barutnih punjenja postoji plamenogasi- telj sastavljen od__28 grama crnog baruta koji je smesten "u cetvrtastu platnenu kesicu. Barutno punjenje nije u cahuri hermetizovano, vec je to delimicno postignuto pakovanjem u kartonskoj kutiji, skupa sa granatom. 1581. — Topovska kapsla. Za barutna punjenja koja imaju barut jednake krupnoce zrna, upotrebljena je kapsla M1B1A2, a kod barutnih punjenja gde je barut dvojake krupnoce zrna (Dualgran) koristi se topov- ska kapsla M28A2, odnosno M28B2, ako je kapsla izradena od celika. Topovska kapsla M1B1A2 opisana je kod municije 57 mm za pt top, a topovska kapsla M28A2 (B2) kod municije 76 mm sa potkalibamo-obele- zavajucim zrnom HVAP-T, M93A1 za top M1A1 (2) 105 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom HE, Ml, (j) 1582. — Ovo je metak domace proizvodnje, koji je identidan prethod- nom metku HE, Ml (a). Razlika je samo u obelezavanju elemenata mu- nicije i ambalaze, tj. ovi su obelezeni po jugoslovenskom sistemu obele- zavanja. (3) 105 mm metak sa trenutnom granatom HE, Ml, (a) 1583. — Ovaj metak je prethodno bio tempirni, jer je granata komple- tirana duplodejstvujucim upaljacem TSQ, M54. Medutim, kako je po sredi municija starije izrade, kod koje su upaljaci (tempirni kolutovi od crnog baruta) delom oropali, to je u meduvremenu regulisano da se upaljaci koriste samo na udarno (trenutno) dejstvo, te je i granata nazvana samo trenutnom. Inace, opis dat za metak sa trenutno-fugasnom granatom HE, Ml, odnosi se u svemu i na ovaj metak (izuzev za upaljac). Opis upaljaca dat je kod opisa municije 75 mm za brdski top Ml-4 (a). (4) 105 mm metak sa tempirnom granatom HE, Ml, (a) 1584. — Metak sa tempirnom granatom HE, Ml je identican sa met- kom sa trenutno fugasnom granatom HE, Ml, izuzev sto je metak sa tem- pirnom granatom kompletiran upaljacem MTSQ, M500 ili M500A1. Upa- ljac MTSQ, M500 (Al) je opisan u tacki 1179. 335
/ i(5) 105' mm metak sa protivoklopnim ° (^^^/^obelezavajucim zrnom M67= r 1585. — Metak sa protivoklopnim obeleza- vajucim zrnom M67, namenjen je za dejstvo protiv tenkova i oklopljenih ciljeya i utvrdenih i zaklonjeTTili vatrenihTadaka/Takode^eTnoze. Jjpotrebiti i protiv_zive sile, ali njegova efikas- ^nost u mnogome zavisi od pridode cilj a. Nairne, na- tVfdom (pogotovu kamenitom) terenu s obzi- tom da je upaljac inercioni, ucinak. ce biti ra- van dejstvu trenufno-fugasne granate odgova^ ~raju6eg kabtora,jdok je efikasnost zrna pri padu na mekanp Tie znatrid smanjena, 1586. — Metak sa protivoklopnim obeleza- vajudim zmom (si. 322) je sjedinjen, a sastoji se od sledecih elemenata: — upaljada; — kosuljice zrna sa balistickom kapom i eksplozivnim punjenjem; — cahure; — barutnog punjenja, i — topovske kapsle. 1587. —^Upaljad DlrM61^(sl. 323) je donji, inercioni, sa imapred odredenim vremenom us- porenja. Spada u grupu osiguranih upaljaca. Sastoji se od sledecih delova: — tela; — udarnog mehanizma; — nosaca inicijalne kapsle sa kapslom; — osiguraca detonatorske kapsle sa kaps- lom, i — nosaca prenosnog eksplozivnog punjenja. Telo upaljaca (23) je izradeno od celika i sluzi da se u isto ugrade ostali elementi i time ostvari celina. Prednji deo je cilindrican, dok se na sredini tela nalazi navoj koji se navija u koSuljicu zma. Zadnji kraj je konusan i sa do- nje strane postoji otvor u koji se ugraduje tra- ser. Na prednjem delu nalazi se otvor koji je stepenast, a na samom pocetku otvora nalazi se navoj. Otvor sluzi da se u isti smeste pod- sklopovi upaljada. SI. 322 — 105 mm metak sa protivoklopnim obeleza- vajucim zrnom M67 za haubicu M2A1, (a): 1 — Balistidka кара; 2 — ZaStitna obloga eksplozivnog punjenja; 3 — Eksplozivno punjenje; 4 — KoSuljica zrna; 5 — Zastitna ob- loga detonatorskog koladida; 6 — Vodedi prsten; 7 — Detonatorski koladid; 8 — Podmetad; 9 — Gena; 10 — Upaljad sa traserom; 11 — Cahura; 12 — Kartonski elementi; 13 — Legura za debakarisanje cevi; 14 — Pripala; 15 — Barutno punjenje; 16 — Topovska kapsla. 336
Udarni mehanizam predstavlja skup elemenata uzajamno povezanih, koji daju upaljacu mogucnost funkcionisanja i osieuranja. Sastoji se iz inercionog naletnika (18) u koji su ugradeni centrifugalni osiguraci (11, 22) sa oprugama. U naletnik je takode ugradena i igla (6) u koju su smeste- ni centrifugalni depovi (9). U udamom mehanizmu nalazi se opruga (19) koja izdize iglu kao i osiguravajuca opruga (5), koja ograni&ava udarni mehanizam da ne naleti na inicijalnu kapslu. SI. 323 — Upaljad DI.M61 za 105 mm metak sa protivoklopnim-obeleiavajudim zmom M67: 1 — Vodica; 2 — Detonatorska kapsla; 3 — Podmetad;' 4 — Nosad inicijalne kapsle; 5 — Osigurava- iuda opruga; 6 — Udarna igla; 7 — Navrtka; 8 — Nosad udarne igle; 9 — Centrifugalni depovi; 10 — Opruga centrifugal nog osigurada; 11 — Centrifugalni osigurad; Iz — Nosad prenosnog eksplozivnog punjenja; 13 — Prenosno eksplozivno punjenje: 14 — Gomja plodica; 15 — Nosad detonatorski kapsle; 16 — Donja plodica; 17 — Inicijalna kapsla; 18 — Naletnik; 19 — Opruga udarne igle; 20 — Poklopac kosog centrifugalnog osigurada; 21 — Opruga kosog centrifugalnog osigurada; 22 — Kosi centrifugalni osigurad; 23 — Telo upaljada; 24 — Traser; 25 — Utvrdivad trasera; z6 — Centrifugalni osigurad no- sada detonatorske kapsle; 27 — Opruga; 28 — Poklopac. 22 337
Nosac inicijalne kapsle (4) sluzi da se u isti laborise inicijalna kapsla (17) i ogranici kretanje udarnog mehanizma, kao i da obezbedi montazni polozaj preko granicnika osiguravajuce opruge (4). Inicijalna kapsla je utvrdena u svom lezistu pertlovanjem po obimu. Ispod inicijalne kapsle stavljen je podmetac od prespana. detonatorske kapsle Jtakode predstavlja skup elemenata koji- ma se obezbeduje sigumost upaljaca u slucaju dejstva detonatorske kapsle (2). Sastoji se od vodice (1) ufkoju su smeiferir centrifugalni Cepovi (26} } sa oprugama (27), a koji sluze da u montaznom polozaju drze nosac deto- natorske kapsle (15). Kroz vodicu se krece nosac u koji je smestena deto- natorska kapsla sa svojim podmetacem (2). Nosac prenosnog eksplozivnog punjenja ima ulogu da sa svojim, spoljnim navojem utvrdi podsklopove i elemente u. upaljacu. U isti je ugradeno, pertlovanjem, prenosno eksplozivno punjenje (13), Izmedu nosaca prenosnog eksplozivnog punjenja i nosaca detona^ torske kapsle nalari_se (gornja)_celicna pjocica (14). Oyakva (donjaXplq- cica .{16.), samo sa srednjim otvorom nalazi se izmedu osiguraca detona- torske kapsle i nosaca inicijalne kapsle. Plocice imaju zadatak da umanje_nezeljeno dejstvo inicijalne kapsle na nosac detonatorske kapsle i detonatorsku kapslu.-odnosno da umanjey nezeljeno dejstvo detonatorske kapsle na prenosno eksplozivno punjenje u nearmiranom polozaju. _ Traser (24) je upresovan u udubljenje na telu upaljada. Zasticen je pokrivkom i utvrden utvrdivacem (25). Pri sagorevanju ostavlja svetao trag te omogucava pracenje leta zrna pri neposrednim gadanjima. Pali se od barutnog punjenja pri opaljenju metka. Vreme gorenja iznosi 1,5 sek. ^riinkcionisanje udarnog-. mehanwimaj^pri opaljenju metka i kretanju zrna kroz_cev oruda, polozaj elemenata u upaljacu podinje da se menja. Usled sile_ jnercije igla (6) sa nosacem (8) se krece unazad i pri ovome oslobada centrifugalni osigurac (lljJPri daljem kretanju zrna kroz cev, kada centrifugahna sila postane veca od inercijalne sile, pocinje kretanje ustranu"ovog osiguraca (ll).-Nesto kasnije. kada je zadovoljen ovaj zahtev, pocinje kretanje i kosog centrifugalnog osiguraca (22)._Kada zrnonapusti cev i kada prestane dejstvo aksijaTne sile inercije, dolazi'do kretanja igleu_j prednji polozaj usled sile naletanja i dejstva opruge (19) .koja iglu izdize, odnpsno do izlazenja yrha igle iz inercionog naletnika (18). Pri ovome se cepovi (9) razdvoje i zabrave iglu u.armiranom polozaju/Na ovaj naciij udarni mehanizam je armiran i spreman za dejstyo. ^Funkciomsanje nosaca detonatorske*-.kapsle: ;pri opaljenju metka i krefanju zrna kroz cev oruda, na elemente nosaca dejstvuje pored aksi- jalne sile inercije i centrifugalna sila,.Pri ovome elementi se ne krecu sve dotle dok centrifugalna sila ne postane veca.od. inercijalne sile. Kada je ovaj uslov ispunjen, pocinje kretanje elemenata. Pri_ovome grvo dolazi doJkretanja centrifugalnih osiguraca nosaca detonatorske kapsle (26), koji qslobadaju nosac (15), . a zatim pocinje. kretanje nosada. Sa stanoyiStscsi^ gurnosti, yazno je da kretanje nosaca ne pocinje sve dok centrifugalna sila ne naraste toliko, da moze savladati inercijalnu silu^a to se desava 338
na kraju cevi, odnosno kada centrifugalna sila postane dovoljna da-^бСГ jjoine _ovn”kretanje. — z/x jeutfbovaj nacin po izlwtku iz cevi dvljihm-* ; moze fedoei do dejstva u koliko pri kretanju zma naide na odreden,Otpor. 1588. — Dejstvo upaljaca sastoji se u tome, sto pri, .susretu zma sa ciljem, dolazi do deformacije balisticke каре, odnosno prednjeg vrha zma. Pri ovoj deformaciji smanjuje se kineticka energija zma. Smanjenje kineticke energije manifestuje se usporenjem granate/ odnosno pojavom relativnog kretanja izmedu pokretnih i nepokretnih delova upaljaca, koji su dvrsto vezani za zrno. Do relativnog kretanja slobodnih delova upaljaca dolazi usled po- jave sile inercije, nastale usled usporenja zma. Kako je sila inercije aksi- jalnog smera, a u upaljacu je moguce kretanje samo udarnog mehanizma u ovom smeru, to pri usporenju zma dolazi do kretanja celog udarnog mehanizma. _S_pbzirom dajejgla zabravljena u udarnom mehanizmu cepovima „(9), _to ce doci pri kretanju udarnog mehanizma i do kretania.igle. Pri ovom Itretanju, udarm mehanizam treba da, pored kocecih sila savlada i silu oslguravajuce opruge (5)._Znaci, sila inercije udarnog mehanizma treba da bude toliko velika da moze da savlada sve prepreke pri svom kretanju i da obezbedi da igla izazove dejstvo inicijalne kapsle. U vezi toga, otpor na koji zrno pri letu naide, mora. i.mati odredenu _yrednost, naime, mora izazvati takvo usoorenje zrna koje.ce dovesti do. ^jjojave inercijalne. sile udarnog mehanizma dovoljno velike da izazove aktiviranje inicijalnej^apsle.— Plamen sa inicijalne kapsle se kroz otvor na donjoj plocici prenosi na detonatorsku kapslu (2). Sa ove se dalje nrenosi na prenosno punjenje (13). Pri dejstvu prenosnog punjenja dolazi do prenosa dejstva na detona- torski kolacic, a sa ovog na eksplozivno punjenje. Na ovaj nacin je ostva- ren ceo inicijalni lanac, koji pocinje kada igla izvrsi ubadanje, odnosno aktiviranje inicijalne kapsle. Sigurnost upaljaca: upaljac DI, M61 je potpuno osiguranog tipa. Si- gumost se ogleda u tome sto je upaljac siguran za transport i rukovanje, siguran u cevi oruda i na putanji. Sigurnost pri transportu i rukovanju je postignuta na taj nacin sto se igla (6) nalazi u svom montaznom polozaju zabravljena u udamom me- hanizmu i ne moze izvrsiti aktiviranje inicijalne kapsle (17), sve dok se ne izvrsi armiranje iste, a ono se pak vrsi u cevi oruda. Dalja sigurnost upaljaca se ogleda u nemogucnosti da se plamen od inicijalne kapsle (17) prenese na detonatorsku kapslu (2) jer je detonatorska kapsla pomerena ekscentricno od ose upaljaca. Znaci, ako iz bilo kojih razloga dode do dejstva inicijalne kapsle, plamen iste se ne moze preneti na detonatorsku kapslu. Takode, ako dode do dejstva detonatorske kapsle, ono se ne moze preneti na prenosno punjenje (13), jer je detonatorska kapsla postavljena van linije inicijalnog lanca. Dakle, osiguranje upaljaca u ovom sludaju ostvareno je mehanickim prekidom inicijalnog lanca, koji se sastoji u pomeranju detonatorske kapsle iz ose inicijalnog lanca. 22* 339
sludaju ako pri transportu ili rukovanju dode do nezeljenog pada. zrna ili kompletnog metka sa visine do 5 m, zmo, odnosno metak, nisu. ppasni za dalje transportovanje i rukovanje, pod uslovom da pri padu nije. doslo do ociglednih trajnih deformacija bilo kog elementa metka (na pr. pri padu na mekano tie i slicno). _Nakon pada zrna, odnosno metka sa visine od 3—5 m, ukoliko nije doslo do ociglednih trajnih deformacija bilo kog elementa metka, moze jse vrsiti gadanje, pri сети treba ocekivati izvestan procenat laganja zma. na cilju. Sigumost и cevi oruda: vec je и nrednjem izlaganju objasnjena si- gumost uoaljaca и cevi oruda. Ogleda se и tome sto se potpuno armiranje upaljaca zavrsava tek na ustima cevi, kada pocinje kretanje centrifu- galnog osiguraca (15). Prema tome, prenosenje plamena sa inicijalne kapsle (17) ili pak prenosenje dejstva sa detonatorske kapsle (2) и cevi nije moguce, jer je prekinut inicijalni lanac. Sigumost na putanji: s obzirom da se armiranje upaljaca zavrsi na ustima cevi i da je upaljac posle ovoga sposoban za dejstvo, sigumost upaljaca na putanji ogleda se и tome sto je za dejstvo upaljaca potreban odredeni otpor. Ukoliko na.ovaj otpor zmo ne naide, nece doci ni do dejstva upaljacaA Vrednost otpora pri-коте upaljad ne fnnkcionise, iz#a- zen je kao otpor koji pruza drvena daska debliine od 25.4 mm pri prolazu zma. Znaci, pri sudaru zma na putanji sa otporima, koji su navedeni, ili manji, nece doci do dejstva upaljaca. Sigumost upaljaca na putanji od sila koje nastaju pri kretanju zma, je obezbedena stavljanjem osigurava- juce opruge (5) izmedu udarnog mehanizma i granicnika opruge (4). Sila kojom opruga (5) drzi udarni mehanizam и prvobitnom polozaju je znatno veca nego sto su sile koje krecu udami mehanizam napred. Pri gadanju и realnim borbenim uslovima, treba voditi racuna о izlo- zenoj osetljivosti upaljaca. Ne sme se dozvoliti da zmo po izlasku iz cevi na putu do cilja pogodi и drvo ili slicnu prepreku.,..Kratkotrajni prolaz zma kroz. rastinje kao sto su visoka. trava,. zita. ili kukuruzna stabla, nece dovesti do prevremenog dejstva. 1589. — Kosuljica sa vodecim prstenom (4) sjedinjuje sve ostale ele- mente zma i ima zadatak da ih sjedinjene i neostecene donese do cilja. Kosuljica je izradena od granatnog celika kovanjem. Otvorena je na obe strane. Na prednjoj strani ima narezan navoj и koji se navija balisticka кара, a na dnu je otvor sa navojem za upaljac. Izgleda je cilindricnog, s tim sto se zadnji deo zavrsava и vidu konusa. Ла cilindricnom delu nalaze se dva centrirajuca prstena: jedan na __samo vrhu, a drugi iza vodeceg prstena. Na donjoj polovini kosuljice nalazi se upresovan vodeci prsten od bakra, preko koga se ostvaruje po- trebna rotacija zma i zaptivanje и toku kretanja zrna и cevi oruda. 1590. — Balisticka кара (1) sluzi da zrnu obezbedi najpovoljniji ba- listicki oblik i da zastiti eksplozivno punjenje koje je izvan kosuljice. Spoljna trasa je и vidu kupe cija je izvodnica deo kruga; unutrasnja trasa ima cilindricni deo koji je gabarita eksploziva izvan koSuljice, dok je ostali deo takode и vidu kupe. Izradena je od aluminijumske legure presova- njem pod pritiskom. Na pocetku unutrasnje trase nalazi se navoj koji sluzi za spoj sa kosuljicom zrna. 340
1591. — Eksplozivno punjenje (3) ima zadatak da pri detonacionom razlaganju izazove zeljeni materijalni efekat na napadnutom cilju. Izra- deno je od ftiegmatizovanog beksogena^oji se direktno presuje u ko§u- Ijicu zma. Jedan deo eksploziva se presuje izvan kosuljice^ Presovanje se vrsi iz vise faza da bi se dobila sto ujednacenija gustina po duzini zma. Zavrsetak eksplozivnog punjenja je ravan, dok je u dnu eksplozivnog punjenja odpresovan otvor u koji se stavlja detonatorski kolaCid. Ovaj kolacic sluzi da primi pocetak inicijacije od upaljaca i izazove detonaciju eksplozivnog punjenja. Izraden je presovanjem odHgwda tezine 53,51 gr i cilindricnog je oblika, ciji je zavrsetak u vidu kupe. Deo eksplozivnog punjenja koji viri van kosuljice zma, oblozen je u cilju zastite od oste- cenja aluminijumskom oblogom. 1592. — Izmedu eksplozivnog punjenja i dna kosuljice zma postoji gena koja u stvari popunjava prazan prostor oko upaljaca. Izradena je od aluminijumske legure. 1593. — Na spoju kosuljice zrna i upaljaca namesten je zaptivni prsten sa ciljem da spreci prodiranje barutnih gasova. Uraden je od bakra, a utiskivanje u kanal se vrsi presovanjem. 1594. — Cahura M14P1 (11) je izradena izvlacenjem od mesinga. Od korozije je zasticena patiniranjem. Na dancetu ima otvor u koji se utis- kuje topovska kapsla. Usta cahure su tako uradena da je putem pertlo- vanja ostvaren cvrst spoj izmedu cahure i zma. Sluzi za smestaj barutnog punjenja, topovske kapsle i ostalih elemenata koji su potrebni za komple- tiranje metka. 1595. -^Barutno punjenje (15) je od nitroceluloznog barutag5NC-33. Barut je zrnastog oblika sa seaam kanala. Barutno punjenje je slobodno nasuto u dahuru a od pomeranja je obezbedeno kartonskim poklopcem i kartonskom prizmom. Na vrhu barutnog punjenja stavljeni su listidi (13) legure za debakarisanje cevi (10 gr). Pripala (14) je od svilenog platna u vidu izduzene kesice koja je na- punjena cmim barutom № 1 (30 gr). Sluzi da pojaca pripaljivanje barut- nog punjenja i vezana je na plamenik topovske kapsle. 1596. — Topovska kapsla TK, M28A2P4 (16) je istovetna sa kapslom TK, M28A2, koja je opisana u tacki 1188. Razlika je samo u tome sto kapsla M28A2P4 ima nesto kraci plamenik. 1597. — Funkcionisanje i dejstvo metka ogleda se u sledecem: pri udaru igle u topovsku kapslu dolazi do dejstva inicijalne kapsle u topov- skoj kapsli. Plamen iste pali pripalu od cmog baruta, koja se nalazi u plameniku. Plamen od cmog baruta iz topovske kapsle kao i ^lamen cmog baruta, koji se nalazi u nripali od platna, smestenom oko plamenika, pri- paljuje barutno punjenje. Sagorevanjem barutnog punjenja stvaraju se gasovi, ciji pritisak daje potrebnu kineticku energiju zrnu za kretanje kroz cev oruda i za let do cilja. Na slikama 324—328 sematski je prikazano funkcionisanje i dejstvo zma M67 na cilju. 341
Na slici 324 prikazan je polozaj zrna u momentu sudara sa ciljem vi- soke otpornosti (oklop, armiranobetonska ili slicna prepreka). U sudaru, zrno ostvaruje kontakt sa ciljem preko balisticke каре koja se, na racun udarne energije zma, deformise u procesu sudara. Uspo- renje zrna, izazvano deformacijom balistidke каре, a zatim delimicnom SI. 325 — Dejstvo zrna 105 mm POZ,M67 — polozaj zrna i cilja u tre- nutku neposredno pred aktiviranje upaljada deformacijom prednjeg dela kosuljice zma, koji u procesu sudara dolazi u kontakt sa ciljem, prestavlja izvor energije za pokretanje udarnog me- hanizma i aktiviranje upaljada. Medusobni polozaj zma i cilja u trenutku neposredno pred aktivi- ranje upaljaca, predstavljen je na slici 325. U ovom polozaju eksplozivno 342
punjenje svojim prednjim delom intimno naleze na povrSinu napadnutog cilja, pri сети je povrsina naleganja, и slucaju sudara sa ukosenom povr- sinom cilja oblika lepeze, a и slucaju sudara sa vertikalnom povrsinom cilja kruznog oblika. Pri detonaciji eksplozivnog punjenja, do koje dolazi и trenutku kada se zrno i cilj prakticno nalaze и medusobnom polozaju, predstavljenom na slici 326, povrsina cilja и kontaktu sa eksplozivnim punjenjem izlozena je kratkotrajnom dejstvu vrlo visokog pritiska (oko 200.000 kp/cm2) koji vlada и detonacionom talasu i neposredno iza ovog talasa. Posledica ovog intenzivnog i kratkotrajnog opterecenja napadnute povrsine cilja, jeste razaranje (odvaljivanje materijala) cilja na strani suprotnoj od mesta pogotka, kako je predstavljeno na slici 326. Mehanizam dejstva eksplozivnog punjenja и kontaktu sa napadnu- tom preprekom, pri сети dolazi do razaranja. ciia ie nriroda prikazana na slici 324—328 poznat je pod nazivomШоркаnsonov efekat. SI. 326 — Dejstvo zrna 105 mm POZ,M67 — razaranje cilja na strani suprotnoj od mesta pogotka Pri kratkotrajnom, ali vrlo intenzivnom opterecenju ogranicene po- vrsine napadnutog cilja, koje je posledica dejstva detonacionog talasa, и materijalu cilja dolazi do pojave visokih naprezanja koja se kroz mate- rijal cilja prostiru и vidu talasa, vrlo velikom brzinom (ako je и pitanju delik, brzina kretanja talasa naprezanja и pravcu dejstva sile, odnosno и 343
pravcu kretanja detonacionog talasa iznosi oko 6000 m/sek, a u pravcu upravnom na pravac dejstva sile oko 3000 m/sek). Kada je napadnuti cilj konacne debljine, talasa naprezanja se odbija od suprotne povrsine. Odbi- jeni talas naprezanja srece se sa sledecim talasom i dolazi do njihove su- perpozicije: zbog suprotnih smerova superponiranih talasa na mestu nji- hovog susreta dolazi do naprezanja na istezanje materijala napadnutog cija (na slici 327 sematski je predstavljena ova pojava). SI. 327 — Dejstvo zrna 105 mm POZ.M67 — sematski prikaz superpozicije talasa naprezanja napadnutog cilja Naprezanje na istezanje stvoreno superpozicijom talasa naprezanja, dostize takvu vrednost koja prelazi izdrzljivqst materijala cilja, pa do- lazi do odvaljivanja jednog sloja materijala na strani suprotnoj od mesta pogodaka. ^dpJdnsonoy efekat prati dejstvo zrna POZ, M67 ako je napadnuti KCilj'oklbp>armira betonska ili slicna prepreka (izlozeni meha- nfzam dejstva je prakti6no isti u svim ovim slucajeVirna). 7 Iz prirode Hopkinson-ovog efekta proistice i cinjenica da efikasnost zrna POZ, M67 ne zavisi od rastojanja cilja od oruda: na cilju se ostva- ruje isti efekat pri pogodku na 100 m, 500 m ili 1000 m od oruda. Ako je napadnuti cilj oklop, dejstvo zrna se manifestuje odvaljiva- njem sloja materijala koji se razbija u *jedan ta.njirS^-jobHkt 4500' gr. pdvaljen sloj materijala zahvaljujuci brzini feda oko 300 metara u sekundi, raspolaze kinetickom energijom dovoljnom za mehanicka ra- zaranja prepreke koja se nade na putu kretanja odvaljenog materijala 344
SI. 328 — Dejstvo zrna 105 mm POZ.M67 — izgled prednje i zadnje strane oklopa nakon eksplozije zrna 345
(unutrasnji uredaji i instalacija u napadnutom oklopnom vozilu, posada vozila, bojevi komplet vozila). U slucaju da deo odvaljenog materijala pogodi bojevi komplet municije, u napadnutom vozilu moze doci do pa- Ijenja i eksplozije. SI. 329 — 105 mm metak sa kumulativnim zrnom HE,AT,M67 za haubicu М2 Al, (a): a) Zrno: 1 — Balistidka кара; 2 — Levak; 3 — Eksplozivno pu- njenje; 4 — KoSuljica zma; 5 — Upaljad. b) Bojeva dahura: 1 — Cahura; 2 — Kesa sa barutom; 3 — Topovska kapsla; 4 — Baru- tno punjenje. Na mestu pogodka (pogodena povrsina oklopa) ostaje nakon dejstva zma trag, Ciji oblik zavisi od ugla susreta zrna i cilja. Ako je ugao susreta blizak 90°, onda je trag kruinog oblika sa neznatnim udubljenjem, a ako 346
je, рак ugao susreta blizak 30° trag ima oblik raSirene lepeze, vrlo male dubine. Na slici 328 dat je izgled dejstva zma POZ, M67 na prednjoj i zadnjoj strani napadnutog oklopa. (6) 105 mm metak sa kumulativnim zrnom HE, AT, M67, (a) 1598. — Metak sa kumulativnim zrnom namenjen je za gadanje oklop- Ijenih ciljeva — tenkova, samohodnih topova, oklopljenih transporters i dr., kao i za unistavanje zive sile koja se nalazi pozadi oklopa? Metak (si. 329) se sastoji od sledecih elemenata: — upaljaca; >' — kosuljice sa balistickom kapom; — eksplozivnog punjenja sa levkom; — cahure; S — barutnog punjenja; i — topovske kapsle. a 1599. — Upaljac (S0^M62 i M62A1) je isti kao upaljac BD, M91 koji je opisan kod 75 mm bestrzajnog topa M20, tacka 802. Razlika je samo u tome Sto upaljac M62 (Al) nema trasera. 1600. — Kosuljica je celicna i otvorena sa obe strane — prednje i zadnje. Na prednjoj strani je navmuta balisticka кара a sa zadnje postoje navoji za uvijanje upaljada. Sa spoljne strane, kosuljica ima dva centri- rajuca i jedan vodeci prsten. Donji centrirajudi prsten je ispod vodedeg prstena. Balistidka кара daje zrnu odgovarajuci aerodinamicki oblik. Iz- radena je od celika i navojima je spojena s kosuljicom. 1601. — Eksplozivno punjenje jemeSavina trotila sa penttitom (pen- <tolit) u odnosu 50 : 5O.tNa prednjem kraju eksplozivno punjenje ima ko- nusno udubljenje, koje .^йажп.* 1602. — Cahura je mesingana, M14. Opis dahure dat je kod metka sa TF granatom Ml, tacka 1579. 1603. — Barutno punjenje je izradeno od nitroceluloznog baruta FNH, Ml. Smesteno je u jednu kesicu. Tezina punjenja je 750 gr. 1604. — Topovska kapsla. Kompletiranje bojeve dahure izvrseno je topovskom kapslom M28B2. Opis kapsle dat je u tadki 1188, kod 76 mm municije sa potkalibarno-obelezavajucim zmom HVAP, M93A1, za top M1A1 (a). (7) 105 mm metak sa dimnim zrnom HC, BE, M84 (a) 1605. — Metak sa dimnim zmom HC, BE, M84 namenjen je za stva- ranje dimne zavese u cilju zaslepljivanja neprijatelja. Osim toga, dimno zrno se moze koristiti za pokazivanje ciljeva, signalizaciju, korekturu vatre i dr. 347
SI. 330 — 105 mm dim- no zrno HC,BE,M84 za haubicu М2 Al, (a): 1 — UpaJjaC; 2 — Izbacno punjenje; 3 — Dimno punje- nje; 4 — KoSuljica dimne ku- tije; 5 — Kosuljica zrna; 6 — PodloSka; 7 — Dno zrna. 1606. — Metak sa dimnim zrnom se sastoji od zrna i bojeve cahure. Zrno (si. 330) ima sle- dece elemente: — upaljac; — kosuljicu; i — dimno punj enj^^—"x 1607. — UpaljdcMTSQ, M501 (Al) je obra- den u tacki 1630. 'y 1608. — Kosuljica^je celrcfia sa otvorima na prednjoj i zadnjoj strani. Napred su usta ko- suljice sa navojima za upaljac a pozadi su na- voji (nlitki) za uvijanje danceta kosuljice. Spo- lja, kosuljica ima jedan centrirajuci i jedan vodeci prsten. Vodeci prsten je od bakra. Deo pozadi prstena je cilindridno-konusan. U unu- trasnjost kosuljice smestene su tri kutije sa dimnim punjenjem. Zidovi kosuljice ovog zrna su relativno tanki i proracunati su samo da iz- drze otpor naprezanjima u cevi pri opaljenju metka i kretanju zrna na aktivnom delu pu- tanje. 1609. — Dimno punjenje kod ovog zrna je smesa heksahloretama (53°/o), cinka u prahu (44°/o) i cinkoksida (3%), nazvana HC smesa, ili »Bergerova smesa«. Dimno punjenje je sme- steno u tri metalne kutije, vertikalno poredane jedna na drugu. Kroz sredinu, kutije su probu- sene, radi pripaljivanja. Neposredno isood upa- ljaca, smesteno je izbacno punjenje od crnog baruta. Punjenje je tesko 63,5 gr, a nalazi se u svilenoj kesici. Izmedu izbacnog punjenja i gornje kutije sa dimnim punjenjem, postavlje- na je celicna dijafragma. Dijafragma ima na sebi otvor za prolaz plamena i gasova ka dim- nom punjenju. 1610. — Bojeva cahura je ista kao kod me- tka sa trenutno-fugasnom granatom HE, Ml. 1611. — Funkcija dimnog zrna HC, BE, M84. Paljenjem izbacnog punjenja, stvara se pritisak, koji preko dijafragme izbacuje (na pu- tanji) kroz dance zrna kutije sa dimnom sme- som. Istovremeno. plamen od izbacnog punje- nja, pripaljuje dimno punjenje u kutijama (kroz narocite otvore), tako da ono iz kosuljice zrna izlazi zapaljeno. Kutije sa dimnom smesom po izba- civanju iz zrna padaju na zemlju i tu sagorevaju, stvarajuci gust beli dim. (8) 105 mm metak sa dimnim zrnom BE, M84 (a) 1612. — Metak sa dimnim zrnom BE, M84 potpuno je isti kao pret- hodni, izuzev sto se pri sagorevanju dimne smese dobije obojeni dim (plav, 348
zut, erven i dr.). Ovo se postize na taj nacin sto se dimnoj smesi u toku izrade dodaju odgovarajuce organske boje. Pri sagorevanju dimne smeSe, organska boja sublimira*, te se na vazduhu ponovo kondenzuje, dajuci obojeni dim. Za dobijanje plavog dima, upotrebljava se indigo, za zuti dim auramin, a za erveni dim nitroanilin i si. Metak sa dimnim zrnom BE, M84 moze biti kompletiran upaljadem TSQ, M54 ili MTSQ, M501 (Al). 1613. — Funkcija dimnog zrna BE, M84. Kada je zrno kompletirano upaljacem MTSQ, M501 (Al), tada do dejstva zma dolazi na nacin opisan kao kod zma HC, BE, M84 (tacka 1611). Medutim, ako je zrno sa upalja- cem TSQ, M54, onda ce do dejstva doci pri udaru zma u prepreku (zem- Iju), Sto ce donekle umanjiti efekat zadimljavanja, zbog prodiranja zrna u tie. Kao sto je poznato, municija sa upaljadem TSQ, M54 se koristi is- kljucivo na udarno dejstvo zbog delimicne neispravnosti. tempirnog me- hanizma upaljaca. (9) 105 mm metak sa dimnim zmom WP, M60, (a) 1614. — Metak sa dimnim zmom WP, M60 namenjen je za stvaranje dimne zavese u cilju zaslepljivanja neprijatelja, za pokazivanje ciljeva, signalizaeiju i korekturu vatre. Osim toga, metak sa dimnim zmom, s ob- zirom da je laborisan belim fosforom, moze se upotrebiti i kao zapaljivi, ali sa smanjenim dejstvom. Metak se sastoji od zma i bojeve cahure. Zrno (si. 331) ima sledece glavne delove: — upaljac; — kosuljicu sa dimnim punjenjem, i — detonator. 1615. — Upaljac. Kompletiranje dimnog zma WP, M60 moze biti izvrseno upaljacem PD, M51A5 ili PD, M57. Upaljac PD, M51A5 obraden je u tadki 792—796 a upaljad PD, M57 u tacki 1619. 1616. — Kosuljica dimnog zma je ista kao u TF granate, izuzev pred- njeg dela na koji je navijena glavica. Na prednjem delu glavice uvijen je upaljad, a na zadnjem je utisnut prsten preko kojeg se ostvaruje veza sa kosuljicom detonatora. Dimno punjenje je od belog fosfora, koji ispu- njava oko 4/5 unutrasnje zapremine kosuljice zma. 1617. — Detonator sluzi da izvrsi rasprskavanje kosuljice zrna i time omoguci dimnom punjenju dodir sa kiseonikom iz vazduha. Sastoji se od 118 grama tetritola (70% tetrila i 30% TNT), koji je smesten u alumini- jumsku cevcicu, a ova u kosuljicu od besavne cevi. Kosuljica je preko prstena (4) spojena sa glavicom. Prostire se od upaljaca do dna zma. Ini- ciranje detonatora vrsi se neposredno od upaljaca. Kod dimnih zrna kompletiranih upaljadima PD, M57 (bez detona- tora), uspostavljanje inicijalnog lanca i dejstvo detonatora je isto kao kod metka 76 mm sa dimnim zmom WP, M312, tacka 1189. ♦ Sublimacija: prelazenje dvrstog tela neposredno u paru i ponovo zgusnjavanje te pare u evrsti oblik. 349
1618. — Bojeva cahura je ista kao kod metka sa trenutno-fugasnom granatom HE, Ml. 1619. — Kao sto je napred navedeno, dimna zma WP, M60 mogu biti kompletirana i upaljacem PD, M57. Upaljac PD, M57 (si. 332) je udami, trenutnog dejstva. Namenjen je za dimna zma 105 mm. SI. 331 — 105 mm dimno zrno VP.M60 za haubicu М2 Al, (a): 1 — Upaljad; 2 — Glavica; 3 — De- tonatorska kapsla; 4 — Prsten; 5 — KoSuljica detonatora; 6 — Eksplozi- vno punjenje; 7 — Dimno punjenje; » — KoSuljica zrna. SI. 332 — Upaljad PD, M57: 1 — Membrana; 2 — Udarad; 3 — Udama igla; 4 — Osiguravajuda Cahura; 5 — Inicijalna kapsla; 6 — Glavica upaljada;' 7 — Sprovodna cevdica; 8 — Ba- listidka кара; 9 — Telo upaljada; 10 — Opruga sa poklopcem; 11 — Centrifugalni osigurad. 350
Upaljac je relativno jednostavne konstrukcije. Sastoji seod tela sa balistidkom kapom, glavice sa udarnom spravom i centrifugalnog osi- guraca. Telo (9) je celicno sa navojima za uvijanje u kosuljicu zrna. Napred je na telo postavljena balistidka кара upaljaca (8). Udarna sprava je smestena u mesinganu glavicu (6) koja je sa telom upaljaca spojena pomocu sprovodne cevcice (7). Udama sprava se sastoji od sledecih elemenata: udaraca (2) sa udarnom iglom (3), osiguravajuce cahure (4) i inicijalne kapsle (5). Centrifugalni osigurac svojim klipom (11) zatvara kanal za prolaz plamena od inicijalne kapsle ka punjenju u zrnu. Postavljen je koso u odnosu na poprecnu ravan upaljaca, tako da se njegov klip sklanja us- tranu tek kada zmo dobije dovoljnu obrtnu brzinu (> 1400 obrtaja u mi- nuti). Sastoji se od klipa (11), i opruge sa poklopcem (10). Armiranje i dejstvo upaljaca. Pri opaljenju metka i prolazu zrna kroz cev oruda, u upaljacu se ne dogada nista znacajno. Po izlasku zrna iz cevi, usled centrifugalne sile, centrifugalni osigurac (11) se sklanja ustra- nu, sabijajuci pri tom svoju oprugu (10) i oslobada kanal (kroz telo upa- ljaca) za prolaz plamena od inicijalne kapsle ka detonatoru u zrnu. Pri udaru u prepreku, otpor prepreke lomi membranu (1) i pritiskuje na uda- rac (2), pri сети se osiguravajuca cahura (4) deformise i igla (3) ubodom pali inicijalnu kapslu (5). Plamen inicijalne kapsle prolazi kroz sprovodnu cevdicu (7) i kanal na telu upaljada i dovodi do dejstva detonatorsku kapslu и vrhu detonatora zrna, koja zatim inicira eksplozivno punjenje. (10) 105 mm metak sa osvetljavajucim zrnom M66 1620. — Metak sa osvetljavajucim zrnom M66 namenjen je za osve- tljavanje terena i polozaj a neprijatelja pri nocnim dejstvima i koristi se za izvrsenje jednog od sledecih specificnih zadataka, a и svakoj situaciji kada je osvetljavanje potrebno: — osvetljavanje rejona и коjima se odekuje pojava ili pokret ne- prijatelja; — nocna korektura ili osmatranje dejstva artiljerije od strane osma- traca iz vazduha ili sa zemlje; — uznemiravanje neprijatelja na polozaju; — pokazivanje pravca sopstvenim trupama prilikom napada ili za vreme patrolnih dejstava; i — navodenje niskoletecih taktickih bombardera na vazne ciljeve и dometu artiljerije. 351
1621. — Metak sa osvetlj avajucim zrnom M66 (si. 333) je polusjedinjeni i sastoji se od zrna i bojeve cahure. Zrno sacinjavaju sledeci elementi: — upaljac; — kosuljica zrna; i — osvetlj avajuci skloo (osvetlj a va- juca baklja sa padobranom). 1622. — Upaljac DDM,M66 (si. 334) je duplodejstvujuci mehanicki tempirni upaljad sa potpunim osiguranjem. Moze se podesiti na tempimo sa udamim dejstvom, ili samo na udamo dejstvo. Priprema upaljaca DDM,M66 za ga- danje udarnim dejstvom sastoji se sa- mo u skidanju transportnog osiguraca i provere da li se crta za tempiranje na tempimoj komori poklapa sa crtom »S« na telu upaljaca. Ako se crta za tempi- ranje na tempimoj komori ne poklapa sa crtom »S« na telu upaljaca, onda se pre gadanja mora pokretanjem tempi- rne komore dovesti crta za tempiranje u polozaj potpunog poklapanja sa cr- tom »S« na telu upaljaca, u bilo kome smeru. Priprema upaljaca DDM,M66 za tempimo gadanje sastoji se u skidanju transportnog osiguraca i tempiranju u- paljaca. Tempiranje upaljaca sastoji se u okretanju tempime komore automat- skim ili rucnim tempirnikom u smeru strelice na tempimoj komori, sve dok se crta za tempiranje na temoirnoj ko- mori ne poklopi sa crtom podele za tem- piranje na telu upaljaca, koja odgovara komandovanom vremenu temoiranja. Na tempimoj komori postoji streli- ca koja ukazuje smer u kome treba ok- renuti tempirnu komoru pri tempiranju. SI. 333 — 105 mm osvetljavajuce zrno M66 za haubicu M56, М2 Al i M18/61: 1 — Upaljad; 2 — Izbacno punjenje; 3 — Dijafrag- ma; 4 — Podmetad dijafragme; 5 — Cevdica sa topivim materijalom; 6 — KoSuljica zrna; 7 — Cev glavnog uieta padobrana; 8 — Obloga osvetljavajude baklje; 9 — Ko- Suljica baklje; 10 — Osvetljavajuda smeSa; 11 — Gla- vno uie padobrana; 12 — Kuglidni le2aj; В — Mali segment; 14 — Veliki segment; 15 — Obloga padobrana; 16 — Padobran; 17 — Podloga padobrana; 19 — Aksi- jalna divija; 19 — Dance zma; zO — Radijalna divija. 352
osvetljavajucim zrnom M6G: spojnice; 19 — Zaptivad; 20 — Telo upaljada; 21 — Civiia; 22 — Zavr- оз Zaptivac razvodnika; 24 — Razvodnik; 25 — Nosad pojadnika; .............27 — Zavrtanj utvrdivad vrha tela upaljada; 28 — Za- vrtanj oruinog nosada tegova; 29 — Elastidna spojnica; 30 — Zavrtanj; — Inicijalna kapsla; 52 — Barutni valjdidi; 33 — SI. 334 — Upaljad DDM.M88 za 105 mm metak sa 1 — Membrana; 2 — Prsten; 3 — Glavica; 4 — Osiguravajude Janie; t. J 5 — Udarna igla; 6 — Vrh tela upaliaia; 7 — Zaptivni prsten; 8 — tanj; 23 — Zaptiva, Inicijalna kapsla; 9 — Poklopac centrifugal nog osigurada; 10 — Opruga; 26 — Zaptivad; 21 353 silikagela; 37 — Transport™ osigurad.
SI. 334 — Legenda na str. 353 Vertikalna crta za tempi- ranje, diji polozaj u odnosu na podelu na telu upaljaca, uka- zuje da li ie upaljad tempiran i na koje vreme je tempiran. Po obimu tela upaljaca, na- lazi se podela za tempiranje ko- ja se sastoji iz malih crta, koje oznadavaju polovine sekundi, srednjih crta, koje oznacavaju cele sekunde i velikih crta, ko- je oznacaivaju svaku petu se- kundu i uz njih je utisnuta a- rapska brojka, koja daje vre- dnost svake velike crte. Podela pocinje od 2. sekunde a zavrSa- va se za 75. sekundom. Kod zareza za tempirni kljuc nalazi se crta sa oznakom »S«, i oznacava osiffurani polo- zaj upaljaca, kada se crta za tempiranje na tempirnoj komo- ri poklapa sa njom. Ako se sa upaljacem pri- premljenim za gadanje ne izvr- si gadanje, onda kod upaljaca pripremljenih za udamo dejst- vo treba samo ^onovo postaviti transport™ osigurac, a kod tem- pirnih uoaljada treba prvo okre- tanjem tempime komore dove- sti do poklapanja crte za tempi- ranje na tempirnoj komori sa crtom »S« na telu upaljaca, a zatim postaviti transportni o- sigurac. Tempirna komora mo- ze se okretati u bilo kome smeru. 1623. — Upaljac DDM,M66 sacinjavaju sledeci sklopovi i mehanizmu: — vrh upaljaca; — tempirna komora; — satni mehanizam; i — telo upaljada. Vrh upaljada (6) izraden je od durala i sadrzi u sebi udarnu spravu upaljada. Svojim donjim delom, navojima je spojen sa tempirnom komorom (17). Na vrhu upaljaca nalazi se glavica (3), koja ima membranu (1), prsten osigurad udarne igle (2), udarnu iglu (5) i osiguravajude cande udarne igle (4). Ispod nosaca udarne iglu, ugradena je inicijalna kapsla M24 (8). Kanal za prolaz plamena preseden je centrifugalnim osiguracem, 354
koji sadrzi sledece elemente: centrifugalni osigurac (11), vodicu centrifu- galnog osigurada (12), oprugu centrifugalnog osigurada (10) i poklopac (9). Uloga mu je da spreci prolaz plamena od kapsle prema pojadniku u near- miranom polozaju. Sa donje strane vrha upaljaca, ugraden je tetrilski po- jacnik (13) koji je utvrden zavrtnjem. Tempirna komora (17) je izradena od mesinga, i sluzi za tempiranje upaljaca. Osim toga, ona na svom gomjem delu nosi vrh upaljaca. Tem- pima komora je svojim donjim delom spojena sa telom upaljada (20) preko elasticne spojnice (29). U tempimoj komori se nalazi opruzni nosac tegova koji je pomocu dva zavrtnja (28) spojen sa tempirnom komorom. Pored toga ovde je tempirni klin (14), zavrtanj kojim se utvrduje tempirni klin (15), zavrtanj kojim se utvrduje vrh tela (27) i elasticna spojnica (29). U montaznom polozaju tempirni klin (civija) ulazi u razrez na ispustu tempime ploce satnog mehanizma, tako da se obrtanjem tempirne komore obrce i tempirna ploda. Satni mehanizam predstavlja skup elemenata i sklopova uzajamno povezanih, koji svojim funkcionisanjem dovode do dejstva upaljada u tempiranom vremenu. Satni mehanizam ovog upaljaca je identican sa satnim mehanizmom upaljaca MT,M43A3 (tacka 1423), pa se opis, armiranje i funkcionisanje ovog mehanizma dat kod pomenutog upaljaca odnosi u celini i na upaljad DDM.M66. Telo upaljada izradeno je od durala i sluzi kao posredni i neposredni nosilac ostalih elemenata upaljada. Na njemu su spolja utisnute podela za tempiranje i oznake upaljada. U telu se sa gornje strane nalazi satni mehanizam, dok je preko elasticne spojnice ostvarena pokretna veza iz- medu tempirne komore i tela. Sa donje strane se u telu nalazi razvodnik (24), u kome su smeStena dva dehidratora od silikagela (36) i koji ima centralni kanal za prolaz plamena inicijalne kapsle (8) i bodni kosi kanal za prolaz plamena inicijalne kapsle (31). Kanali se sa donje strane sje- dinjuju. Razvodnik je pricvrscen u telu upaljaca pomodu nosaca pojadnika (25), koji se uvija sa donje strane u telo upaljada. U nosadu pojacnika nalazi se pojacnik M7 (34). Sa donje spoljne strane nalazi se navoj za spoj sa detonatorom M21A4 ili, ako se upotrebljava bez detonatora, za spoj sa zrnom. 1624. — Armiranje upaljada DDM,M66 se sastoji iz kretanja eleme- nata vise razlicitih osiguravajucih sistema. Pre gadanja sa upaljada treba obavezno skinuti transport™ osigurac. Armiranje vrha upaljada pocinje tada kada broj obrtaja zrna prede vrednost od 1400 obr.min., a inerciona sila usled aksijalnog ubrzanja pre- stane da deluje, posto je centrifugalnih osigurac (11) postavljen pod uglom u odnosu na poprecnu ravan upaljaca. Tada pod dejstvom centrifugalne sile pocinje kretanje centrifugalni osigurad, savladujuci oprugu (10), i otvara kanal koji povezuje inicijalnu kapslu (8) i tetrilski pojadnik u vrhu upaljada (13). 1625. — Funkcionisanje udarnog mehanizma. Upaljac DDM.M66 moze delovati udarno, ako se ne tempira pre gadanja, ili ako »slaze« tempirno 23* 355
dejstvo. Upaljac je spreman za udarno dejstvo po armiranju centrifugal- nog osiguraca u vrhu upaljaca. Udarno dejstvo upaljaca dobija se pri su- daru zrna sa preprekom, kada usled reakcije prepreke udarna igla (5) gnjeci dance (4) i ubada inicijalnu kapslu (8). Inicijacija se sa kapsle prenosi na pojacnik u vrhu upaljaca (13), zatim kroz kanal u glavnoj osovini satnog mehanizma i satni mehanizam na pojacnik M7 (34). 1626. — Kosuljica zrna ima zadatak da osvetljavajuci skiop neostecen donese do cilja. Izradena je od granatnog celika, a otvorena je sa obe strane. Na prednjem kraju su usta kosuljice sa navojima za uvijanje upa- ljaca. Zadnji deo je zatvoren dancetom. Ucvrscivanje danceta izvrseno je sa tri aksijalne i tri radijalne civije. Aksijalne Civije su izradene od celicne zice, a sluze da prenesu na dance obrtnu brzinu kosuljice. Radijalne Civije su bakame i namenjene su za osiguranje montainog polozaja danceta. Prednji deo kosuljice je ozivalan, a ostali cilindrican. Na cilindricnom delu nalazi se dva centrirajuca i jedan vodeci prsten. Prednji centrira- juci prsten je na prelazu iz ozivalnog u cilindrican deo, dok je zadnji cen- trirajuci prsten pozadi vodeceg prstena, na samom kraju kosuljice. 1627. — Osvetljavajuci skiop ima dva glavna dela i to: osvetljavajucu baklju i padobran. Ispred baklje nalazi se izbacno punjenje i dijafragma sa filcanim podmetaCem. Izbacno punjenje se sastoji od 50 gr crnog baruta upakovanog u svilenu kesicu. Dijafragma ima ulogu da prenese silu, na- stalu sagorevanjem izbacnog punjenja, na osvetljavajucu baklju, koju jednovremeno zasticuje od ruseceg dejstva barutnih gasova pripalnog punjenja. Dijafragma je izradena od celika. Ima kruzni oblik i Cetiri otvora, kroz koje plamen od izbacnog punjenja pripaljuje osvetljavajuCu baklju. NesimetriCni zljeb na gomjoj povrsini, obezbeduje da se posle izbacivanja osvetljavajuceg sklopa, a pod dejstvom centrifugalne sile, dijafragma od- voji od osvetljavajuCe baklje. Podloga dijafragme, koja je izradena od debelog filca, amortizuje silu barutnih gasova izbacnog punjenja, kao i silu inercije dijafragme pri po- lazu granate. Kroz tri otvora obezbeduje se prolaz plamena od izbacnog punjenja. Osvetljavajuca bakla je osnovni element zrna i obezbeduje izvrsenje trazenog efekta — osvetljavanje odredenog cilja. Sastoji se iz sledecih elemenata: — kosuljice, koja je izradena od CeliCnog lima i u koju se presuje osvetljavajuCa i pripalna smesa; — metalnih delova koji obezbeduju spoj osvetljavajuCe baklje sa padobranom; 356
— pripalne sme§e koja pripaljuje prenosnu i osnovnu osvetljavajucu sme§u; — prenosne i osnovne osvetljavajuce smese koje daju svetlosni efekat; — pokrivke od kartona i gaze koja zasticuje gornju povrsinu pri- palne smese i — izolacionog sloja od natron papira, koji sprecava pripaljivanje smese usled prenosenja toplote kroz zidove kosuljice. Izmedu osvetljavajuce baklje i padobrana nalaze se mali segmenti. Oni su izradeni od celika i sastoje se od cetiri istovetna dela, koji se prste- nasto rasporeduju na donji deo baklje (prilikom laboracije). Preko njih se prenosi sila barutnih gasova izbacnog punjenja sa osvetljavajuce baklje na velike segmente. Posto su siri od velikih segmenata, oni povecavaju oslonu povrsinu osvetljavajuce baklje pri izbacivanju i pri delovanju iner- cionih sila pri kretanju granate kroz cev. Padobran omogucava lagano spustanje osvetljavajuce baklje i dugo- trajnije osvetljavanje cilja. Kupola padobrana je izradena od viskoznog platna, sa ojadanjima od keper trake. Na kupoli su prisivena uzad padobrana, koja sluze za spaja- nje sa nosecim celidnim sajlama. Padobran se pakuje po utvrdenom postupku, obmotava oblogom pado- brana i sme§ta u supljinu koju obrazuju.veliki segmenti. Da bi se smanjila sila otpora padobrana, koja je velika zbog velike brzine osvetljavajuceg sklopa pri izbacivanju, i koja moze da izazove cepanje padobrana i kidanje uzeta, otvaranje padobrana vrsi se u dve faze. U prvoj fazi, kupola pado- brana ima kupast oblik, posto centralna sajla, koja je kraca od nosecih sajli, sprecava potpuno otvaranje padobrana. Centralna sajla je na jednom kraju udvrscena za kupolu padobrana preko kuglicnog lezista (12), da ne bi prenosila okretanje na kupolu padobrana, sto bi izazvalo uvijanje i mrse- nje padobrana. Drugi kraj centralne sajle prolazi kroz cevcicu (7) u osvet- Ijavajucoj baklji i na vrhu ima zalemljen cilindric (5), koji se nakon izve- snog vremena razlemi, usled visoke temperature sagorevanja osvetljava- juce smese. Sila otpora padobrana izvladi centralnu sajlu, te se tako formira puna kupola padobrana i osvetljavajuda baklja pofiinje da pada ustaljenom brzinom od oko 10 m/s. To je druga faza otvaranja padobrana. Oblik pado- brana u pomenute dve faze prikazan je na si. 335. Obloga padobrana izradena je od prespana i zasticuje upakovan pa- dobran od ostecenja pri laboraciji i u fazi kretanja granate, koja moze nastati zbog pomenja velikih segmenata. 357
Veliki segment! izradeni su od celika i sastoje se od Cetiri istovetna kruzna dela, medu kojima se nalazi upakovan padobran. Imaju ulogu da prenesu silu pritiska barutnih gasova izbacnog punjenja na dance i da na taj nacin izazovu odvajanje danceta od kosuljice. Podloga padobrana izradena je od filca. Ima ulogu da ublazi udar delova padobrana koji se oslanjaju na dance, pod dejstvom sila inercije. 1628. — Funkcija. Na zeljenoj daljini, prema kojoj je izvrseno tempi- ranje upaljaca, plamen iz upaljaca pripaljuje izbacno punjenje od crnog baruta. Barutni gasovi kroz otvore na dijafragmi pripaljuju osvetljavajucu baklju i pritiskuju na dijafragmu. Pritisak se preko osvetljavajuce baklje, malih i velikih segmenata prenosi na dance. Pod dejstvom pritiska savla- duje se sila presovanog sklopa dance—kosuljica i smicu radijalne civije, tako da dolazi do »izbacivanja« osvetljavajuceg sklopa sa dancetom iz kosuljice. SI. 335 — Padobran sa zapaljenom osvetljavajucom bakljom: a) Nepotpuno otvoreni padobran; b) Puna kupola padobrana. U stvari, u ovom slucaju ne dolazi do izbacivanja osvetljavajuceg sklopa i danceta, vec do njihovog relativnog kretanja u odnosu na kosu- ljicu granate, odnosno do odvajanja od kosuljice, usled toga, sto izbacno punjenje saopstava osvetljavajucem sklopu i dancetu brzinu od oko 60 358
m/s, suprotnog smera od pravca kretanja zrna. Zbog velike brzine zrna u momenta razdvajanja, osvetlj avajuci skiop jo§ izvesno vreme nastavlja kretanje velikom brzinom u prvobitnom pravcu. Po svom izlasku iz ko- Suljice, usled centrifugalne sile, razlecu se veliki i mali segmenti, obloga baklje, dijafragma i podmetac dijafragme. Posle razletanja velikih seg- menata, usled >opruinog« dejstva ёеНёшЬ sajli i vazduSnih strujanja, dolazi do otvaranja padobrana koji pocinje kocenje osvetljavajuce baklje. Osvetljavajudi skiop se krece u prvobitnom pravcu do momenta kada mu se brzina toliko smanji da usled tezine osvetljavajuce baklje pocne verti- kalno kretanje nanize. Vertikalno kretanje nanize tzv. »propadanje« vrsi se brzinom od oko 10 m/s. Najbolje iskoriScenje svetlosne energije osvetljavajuce baklje postize se, kada se sagorevanje baklje zavrsi 50—100 m iznad zemlje. Svetlosna jadina baklje iznosi minimum 300.000 Cd. S obzirom da se osvetljavajuci skiop, do potpunog otvaranja pado- brana, krece vecom brzinom od normalne brzine propadanja i da srednje vreme gorenja baklje iznosi oko 50 sekundi, najpovoljnija visina *izbaci- vanja« osvetlj avajuceg sklopa je oko 700 m. U zavisnosti od dobijenih rezultata, pri gadanju se vrse korekture visine, tezeci da se sagorevanje zavrsi na 50—100 m iznad zemlje. Pri odredivanju elemenata za gadanje, treba uvek uzimati najmanje barutno punjenje sa kojim se moze resiti postavljeni zadatak, da bi brzina zrna u momentu »izbacivanja« osvetljavajuceg sklopa bila sto manja. Time se dobija pouzdanije funkcionisanje osvetljavajuceg sklopa, a olaksava se i korektura gadanja osvetlj a vajudim zrnom. 1629. — Bojeva cahura je ista kao kod metka sa trenutno-fugasnom granatom HE,Ml. (11) 105 mm metak sa osvetljavajucim zrnom M314 (a) 1630. — Ovaj metak je uglavnom isti kao prethodni (M66). Razlika je u tome sto je zrno ovog metka kompletirano upaljacem MTSQ,M501 (M501A1) (si. 336), cija je u stvari kopija upaljad MTSQ,M500 (Al) — tacka 1179, ali bez detonatora. Pored toga, razlika izmedu ova dva metka je i u nadinu obelezavanja, s obzirom da se ovde radi о metku ameridke proizvodnje. (12) 105 mm metak sa vezbovnim zrnom M68 1631. — Metak sa vezbovnim zrnom, namenjen je za izvrsenje skol- skih artiljerijskih gadanja (posrednih i neposrednih), kako na uredenim strelistima taiko i na ostalim neuredenim terenima. Gadanje se vrsi na osnovu tablice gadanja za trenutno-fugasnu gra- natu Ml. Pri gadanju se kapica upaljada (KTM-1) obavezno skida. Vezbovni metak M68 je dvodelni. Tezina metka je 19,2 kg, a duzina 790 nun. Sastoji se od zrna i bojeve cahure. 359
1632. — Zrno (si. 337) cine sledeci element!: upaljac, kosuljica, obe- lezavajuce punjenje i inertno punjenje. Upaljac. Kompletiranje zrna izvrseno je upaljacem KTM-1, о kojem je napred bilo reci. Kosuljica. Da bi se na kosuljicu, na kojoj je nrethodno bio navijen upaljac tipa M51A5, mogao da navije upaljac KTM-1 bilo je neophodno iz- SL 336 — Upaljac MTSQ,M501: 1 — Membrana; 2 — Udarad; 3 — Osiguravajuca daura; 4 — Udarna igla; 5 — Glavica; 6 — Transportni osigurad; 7 — Inicijalna kapsla; 8 — Poklopac; 9 — Opruga; 10 — Centrifugalni osigurac; 11 — Gomii deo tela upaljada; 12 — Civija; 13 — Inercioni uda- rad; 14 — Srednji deo tela upaljaca; 15 — Kutija tempirnog mehanizma; 16 — Zavrtanj; 17 — Donji deo tela upaljada; 18 — Inicijalna kapsla; 19 — Poiadnik; 20 — Zavrtanj; 21 — Razvodnik; 22 — Zaptivad; 25 — Nosad pojadnika; 24 — Pojadnik. 360
raditi glavicu — adapter. Ova gla- vica je Celifcna sa odgovarajucim na- vojima na prednjem i zadnjem delu. Kosuljica ima dva centrirajuda i je- dan vodedi prsten. Donji centrirajuci prsten nalazi se ispod vodedeg prste- na. Na dance kosuljice privarena je celicna plofiica. Obelezavajuce punjenje je isto kao kod metka 85 mm sa vezbovnim zrnom M68. Inertno punjenje je takode isto kao kod metka 85 mm sa vezbovnim zrnom M68, izuzev sto mu tezina iz- nosi 1982 gr. 1633. — Bojeva cahura je od metka sa trenutno-fugasnom grana- tom Ml, tacka 1579—1581. Dejstvo vezbovnog zrna isto je kao kod 85 mm vezbovnog zrna M68, tacka 1352. (13) 105 mm manevarski metak M71 1634. — Manevarski metak (si. 338) je namenjen za imitaciju pucnja pri izvrSenju raznih taktidkih vezbi, kao i za pocasne paljbe. Sastoji se od cahure, topovske kapsle, barutnog punjenja, pripale i kartonskih ele- menata. Cahura je ista kao u bojevog metka. Kompletiranje je izvrSeno topovskom kapslom TK,M55P1 (kao kod 76 mm manevarskog metka M71). Utvrdivanje kapsle u leziStu cahure izvrseno je mesinganim prs- tenom, sa unutrasnje strane cahure, jer ova nema navoje za kapslu. Baru- tno punjenje je od 200 gr baruta NC-01, koji je slobodno nasut u ca- huri. Pripala je smestena u svilenu kesicu i postavljena iznad kapsle. Sa- stoji se od 30 gr. crnog baruta. Ka- rtonski elementi su slicni kao kod 100 mm manevarskog metka M71. Tezina manevarskog metka je 3180 gr. SI. 337 — 105 mm vezbovno zmo M68 za haubicu М2 Al, (a): 1 — Upaljad; 2 — Glavica; 3 — Obelciavajude pu- njenje I; 4 — Obelezavajuce punjenje II; 5 — Iner- tno punjenje; 6 — Kosuljica zrna; 7 — ZaStitna plocica. 361
(14) 105 mm skolski metak Mil, sa trenutno-fugasnom granatom 1635. — Skolski metak M66 sa TF granatom je identican sa cdgovarajucim metkom za 105 mm haubicu M18/43. Razlika je u gabaritnim dimenzijama i tezini, kao i detaljima koji pro- isticu iz konstrukcije bojevog metka. Praznjenje oruda vrsi se pomocu kuke, na nacin kako je to objaSnjeno kod 76 mm skol- skog metka M66. Kuka za iz- vlacenje je dugadka 1115 mm, a 0 je 14 mm. Inercioni teg je tezak cca 2,5 kg. 1636. — Osim skolskog me- tka obradenog u prethodnoj tadci, postoji i: — skolski metak M66 sa tempirnom granatom; i — skolski metak M66 sa kumulativnim zmom. Konstrukcija ovih metaka je u principu ista kao i pretho- dnog, tako da se ovi medusobno razlikuju samo po spoljnjim dimenzijama i tezini, kao i spe- cif icnim detaljima vezanim sa ustrojstvo odgovarajuceg boje- vog metka. (15) 105 mm opitni metak 1637. — Opitni metak je isti kao prethodno opisani opi- tni meci. Kod hidrozma su sle- deci podaci drukciji u odnosu na ostale: 0 prednjeg dela ёе- pa (si. 242) je 107,5 mm a zad- njeg 0 109 mm. Ukupna duzi- na сера je 90 mm, a tezina vo- de za nalivanje u ceviznos 14 1. SI. 338 — 105 mm manevarski metak M71 za haubicu М2 Al, (a): 1 — Masa za hermetizaciju; 2 — Karton- ski umetak; 3 — Kartonski kruiidi; 4 — Cahura metka; 5 —: Cev; 6 — Kartonski kruftci; 7 — Barutno punjenje; 8 — Pripala; 9 — Topovska kapsla. 362
(16) Bojeva ?ahura za praznjenje haubice M2A1, na S0,M7 (a) 1638. — Opis bojevih cahura za prainjenje oruda, koji je napred dat, u osnovi se odnosi i na 105 mm haubicu М2 Al. (17) Tehnicki podaci za municiju 105 mm za haubicu M2A1,M56 i M18/61 1639. — Tehnicki podaci za municiju 105 mm, vide se iz sledeieg pregleda: Pregled 85 Naziv elementa Materijal Tezina (gr) Duiina (mm) Metak sa trenutno-fugasnom i tempirnom granatom HE,Ml Upaljad (M51A5, MTSQ, j Celik, alumini- | M500 (Al) 1 jum, mesing ; 975 151 Kosuljica । Celik ; 11812 * 398 Eksplozivno punjenje TNT 2177 — Granata (kompletna) — 14964 494,8 Cahura M14 Mesing 2675 371,8 Cahura M14B1 Celik 1 2448 371,8 Barutno punjenje NC,FNH,M1 1 1300 — Topovska kapsla M28A2 Mesing 150 260,6 Topovska kapsla M1B1A2 Mesing 565 94,2 Bojeva cahura sa kapslom M28A2 i mesinganom Cahurom i I 1 4125 371,8 Kompletan metak : — I 19089 691,8 Metak sa trenutnom granatom HE,Ml Upaljad (TSQ,M54) Aluminijum, mesing 975 151 KoSuljica ' Celik 11812 398 Eksplozivno punjenje | TNT I 2177 — Cahura (Ml4) Mesing 2675 ‘ 371,8 Barutno punjenje 1 NC,FNH,M1 1399 I i Topovska kapsla M1B1A2 : Mesing 56,5 94,2 Kompletan metak 18995 691,8 Metak sa protivoklopnim obelezavajucim zrnom M67 Upaljac (DI,M61) Celik 700 1 « Kosuljica Celik 7100 479 Eksplozivno punjenje Heksogen 2200 — Kompletno zrno I — 10000 510 Cahura M14P1 1 Mesing * 2700 371,8 Barutno punjenje i NC-33 1550 1 — 363
Naziv elementa Materijal Тейпа (gr) Duiina (mm) 1 Pripala CB<№1 30 — Topovska kapsla (TK,M28A2P4) Mesing 100 170 Bojeva cahura — 4400 371,8 Kompletan metak — 14400 I 773 Metak sa kumulativnim zrnom HE AT,M67 Upaljac BD,M62 (Al) Celik, mesing 640 103,6 Kosuljica Celik 11420 509,2 Eksplozivno punjenje Pentolit 1250 ! — Kompletno zrno — 13310 509,2 Cahura Ml 4 TIP I Mesing 2675 371,8 Barutno punjenje NC,FNH,M1 750 — Topovska kapsla (M28B2) Celik 130 260,6 Kompletan metak — 16865 788,6 Metak sa dimnim zrnom HC,BE,M84 UpaljaC (TSQ,M54, MTSQ, M501, i M501A1) Aluminijum, mesing 635 114 KoSuljica Celik 9800 382 Dimno punjenje HC smesa 3330 273 Bojeva Cahura — 4125 371,8 Kompletan metak i 17860 675,8 Metak sa dimnim zrnom WP,M60 UpaljaC PD,M51A5, PD,M57 Dural, mesing Dural, mesing 975 640 1 151 1 115 J KoSuljica zrna sa dimnim punjenjem Celik, beli fosfor 15200 398 Bojeva Cahura — 4125 371,8 Kompletan metak — 20300 691,8 Metak sa osvetljavajucim zrnom M66 i M314 Upaljac (DDM,M66, MTSQ,M500 i MTSQ,M5OOA1) Mesing, alumi- nijum 635 114 Kosuljica Celik 13000 392 Osvetljavajuca bakla sa pado- branom — 1940 — Bojeva Cahura — 4125 371,8 Kompletan metak — 19700 721,8 364
(18) Balisticki podaci za 105 nun municiju za haubicu M2A1, M18/61 i M56 1640. — Balisticki podaci za municiju 105 mm, vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 86 Red. kroj Naziv metka l Vo (m/sek) 1 ! Pmax (kg/cml 2) Domet (m) Probojnost (mm) Primedba 1 i I METAK sa T, TF i TEMP granatom HE,Ml — 1. (osnovno br. 1) — 2. (osnovno + delimidno br. 2) — 3. (osnovno 4- br. 2 i 3) — 4. (osnovno 4-. br. 2, 3 i 4) — 5. (osnovno -b br. 2, 3, 4 i 5) — 6. (osnovno 4- 2, 3, 4, 5 i 6) — 7. (osnovno + 2, 3, 4, 5, 6 i 7) 198 216 238 267 311 376 473 2300 3496 4090 4825 5877 7581 9277 11255 2 METAK sa KUM zrnom HE AT,M67 381 — 7851 101 Homogena delidna ploda 3 METAK sa POZ,M67 680 2350 11900 *) 4 METAK sa OSVETLJ. zmom M66 i M314A1 443 2300 9363 5 METAK sa DIMNIM zmom HC,BE,M84 i WP,M60 472 2200 11155 (19) Pakovanje municije 105 mm za haubicu M2A1, M18/61 i M56 1641. — Pakovanje municije izvrseno je najpre u kartonske (poluher- meticke) kutije, a zatim po dve kutije sa mecima u drveni saduk. U kar- tonsku kutiju se granate (zmo) stavlja sa jedne, a bojeva cahura sa druge strane. Obe strane se zatvaraju poklopcima, ciji je spoj oblepljen lepljivom trakom. Drveni sanduci se otvaraju sa bocne strane. Radi lakSeg noSenja, sanduci sa strane imaju kudeljne rukohvate. Sanduci za municiju nase izrade su spolja obojeni sivomaslinasto, dok su americki sanduci samo pre- mazani firnisom lanenog ulja. l) Zrno odvaljuje oklop debljine 100 mm pod uglom 30° i oklop debljine 80 mm pod uglom 65°. Tezina odvaljenog dela je oko 4500 gr. Pri gadanju betonske prepreke pod uglom od 30°, zrno odvaljuje komad debljine 500 mm. 365
Kartonska kutija sa jednim metkom ima sledece dimenzije: ф 130 mm, a duzinu 810 mm. Bruto tezina je sledeca: — za dimni metak sa trenutnom, trenutno-fugasnom, tempirnom granatom i dimnim zrnom — — — — 21,5 kg; — za metak sa dimnim zrnom WP,M60 i osvetljava- jucim zmom M314 i M66 — — — — — ------------------ — 22,5 kg; — za metak sa kumulativnim zrnom M67 — — — 19,5 kg; — za metak sa protivoklopnim, obelezavajufiim zrnom POZ M67 — — — — — — — — — — — 16,5 kg. Drveni sanduk sa dva metka ima sledece dimenzije: 945X310X190 milimetara. Bruto tezina sanduka je sledeca: — za municiju sa trenutnom, trenutno-fugasnom i tempirnom granatom, dimnim (HC,BE M48), kumulativ- nim i osvetljavajucim zrnom (M314 i M66) — — — — 54,4 kg; — za municiju sa dimnim zmom WP,M60 — — 55,8 kg; — za municiju sa protivoklopno-obelezavajucim zr- nom M67 — — — — — — — — — — — 46,0 kg. Pored navedenog nacina smestaja municije u ambalaiu, postoji i pa- kovanje gde je jedan metak smeSten najpre u kartonski tuljak pa u me- talnu (hermeticku) kutiju. Dimenzije ovakve kutije su sledece: 0 160 mm a duzina 940 mm. Bruto tezina kutije je 29 kg. 1642. — Vezbovna municija M68 upakovana je po dva komada (sa futrolama) u drveni sanduk, u svemu kako je to objasnjeno kod pakovanja metak sa TF granatom Ml, tacka 1027. Upaljaci KTD-1 posebno su upakovani. 1643. — Pakovanje manevarskih metaka M71 izvrseno je u kartonsku ambalazu. U jednu kartonsku kutiju upakovano je po 6 manevarskih me- taka. Izmedu metaka postavljen! su kartonski ulosci, a odozdo tabla od stiropora. Povrh metaka je stavljena tabla od kartona. Kutija s mecima zatvorene su lepljivom trakom, a obezbedene od samootvaranja u trans- port pomocu dva pojasa od polipropilenske trake. Dimenzije kartonske kutije su sledece: 380X255X412 mm. 1644. — Pakovanje Skolskih metaka M66 izvrseno je u ambalazu od utrosene bojeve municije i to na nacin kako je to izvedeno za bojevu municiju (dva metka u futrolama pa u drveni sanduk). Kuke za prainjenje oruda pakuju se u drvene sanduke koji su za ovu svrhu posebno izradeni. U jedan sanduk se pakuju dve kuke sa inercionim tegovima. Sanduk je spolja obojen sivomaslinasto a oznake su zute. Dimen- zije sanduka su sledece: 1165X200X150 mm. (20) Obelezavanje municije i ambalaze za 105mm haubicu M2A1, M18/61 i M56 1645. — Municija ameriCke proizvodnje obelezena je na sledeci nacin: 366
A — OZNAKE NA UPALJACU Na telo upaljada su Zigovima utisnuti podaci о modelu upaljada (na primer: FUZE MTSQ, M500A1), seriji (U.S. T. — 3 — 73) i godini izrade (1952). В — OZNAKE NA KOSULJICI GRANATE (ZRNA) Na prednjem ozivalnom delu dati su tezinski znaci. Na cilindridnom delu je naveden kalibar i vrsta oruda (105 H), vrsta i model zrna (SHEL М1,М60, M314 i si.) i vrsta punjenja u koSuljici (TNT, HC SMOKE, WP SMOKE i dr.). Kod granate sa leziStem za dopunski detonator navedeno je: W/SUPPL.CHG. Neposredno iznad vodeceg prstena zigovima su uti- snuti podaci о seriji kosuljice, modelu zrna i godini proizvodnje kosuljice C — OZNAKE NA CAHURI Na plastu cahure nisu dati nikakvi podaci. Na dance cahure postoje podaci utisnuti zigovima i bojom. Podaci dati zigovima sadrze sledece: kalibar i model cahure (105 mm M14), seriju i godinu izrade cahure (Lot KOP CLM-2-109-1954). Podaci navedeni bojom odnose se na labo- racnu seriju municije (AMM.Lot SZS-7-2x), model granate (SHEL Ml), vrsta i model oruda (HOW М2 i M4) i znak da je u dahuri barut dvojake krupnoce (DUALGRAN). D — OZNAKE NA TOPOVSKOJ KAPSLI Na dance topovske kapsle utisnuti su zigovima podaci о modelu kapsle (M1B1A2), seriji (KOP-7-86) i godini proizvodnje (1944). E — OZNAKE NA KARTONSKOJ KUTUI Na kartonskoj kutiji su naneti podaci prema sledecem primeru za tempimu granatu: — teiinski znak (□□□); — vrsta punjenja (TNT); — skladisni broj (R1QEB); — vrsta i model metka, oznaka da je barut od dvojake krupnoce i da u eksplozivu ima dopunski detonator (SHELL SEMIFIXED, HE,Ml, DUALGRAN, W SUPPL. CHG); — vrsta i model upaljaca (FUZE MTSQ,M500Al), — laboradna serija municije (Lot SZS-7—2). F — OZNAKE NA DRVENOM SANDUKU Na sanduku se podaci о municiji uglavnom ponavljaju u odnosu na kartonsku kutiju, izuzev Sto je ovde navedena kolidina metaka u sanduku (2 SHELL) i bruto teiina sanduka (120 LBS). 1646. — Municija i ambalaza 105 mm sa osvetljavajucim zrnom M66 obelezena je po sledecem: 367
A OZNAKE NA UPALJACU Na telu upaljaca su zigovima utisnuti podaci о vrsti i modelu upaljaca (DDM,M66) proizvodadu, godini i seriji izrade (SRB6601). В — OZNAKE NA ZRNU Na zrnu je obelezavanje dato zutom bojom. Na cilindricnom delu zrna navedeni su slededi podaci: 105 mm HAUB.M56.M2 i M18/61 (kalibar, naziv i model oruda za koje se metak koristi); OSVETLJ.M66 (vrsta i model zrna); TV6601-1 (proizvodac, godina, serija i rata izrade). Neposredno ispod gornjeg centrirajuceg prstena, po celom obimu zrna, nanet je pojas bele boje, Sirine 10 mm, kao znak da je u pitanju osve- tljavajuce zmo. C — OZNAKE NA CAHURI Na plastu cahure su crnom bojom nanete sledece oznake: — model barutnog punjenja (PUNJENJE M66); — indeks metka sa osvetljavajucim zrnom i model (S,M66); — kalibar i model oruda (105 mm HAUB.M56,M2 i M18/61); — tezina baruta delimicnih barutnih punjenja (942 gr); — vrsta baruta delimicnih barutnih punjenja, oznaka proizvodaca, godina i serija izrade (NCD-21,MBL5410); — tezina baruta osnovnog barutnog punjenja (296 gr); — vrsta baruta osnovnog barutnog punjenja, oznake proizvodaca, godina i serija izrade (NCD-11, MBL6222); — oznaka proizvodaca municije, godina, serija i rata izrade (TV6600-1). Na dance dahure su takode cmom bojom dati podaci о kalibru i mo- delu oruda, indeksu i modelu osvetljavajuceg zrna i laboraSnoj seriji municije. D — OZNAKE NA KESICAMA BARUTNIH PUNJENJA Sva barutna punjenja obelezena su rednim brojevima od 1—7, hrono- loskim redom. Brojevi su u krugu i nalaze se sa jedne i druge strane kesice. Prema sledecem primeru za barutno punjenje broj 1, date su oznake za sva punjenja: 1 PUNJENJE M66 105 mm HAUB. M56,M2 i M18/61 254 gr NCD-11 MBL6222 TV6601-1 368
Е — OZNAKE NA TOPOVSKOJ KAPSLI Na dance topovske kapsle su zigovima utisnuti podaci о nazivu i mo- delu kapsle (TK,M28A2), proizvodacu i seriji izrade (SRB6601). F — Oznake na kartonskoj kutiji Na cilindridnom delu kartonske kutije sa upakovanim metkom, naneti su zutom bojom sledeci podaci: 105 mm HAUB.M56.M2 i M18/61 METAK SA OSVETLJ. ZRNOM M66 TV6601-1 BARUTNO PUNJENJE M66 UPALJAC DDM.M66 SRB6601 BRUTO 22,5 kg. Na dance kartonske kutije (sa obe strane) je dat podatak о kolicini, indeksu i modelu metka (105 mm S,M56) i proizvodaCu, godini, seriji i rati izrade metka (TV6601-1). G — OZNAKE NA DRVENOM SANDUKU Na drvenim sanducima podaci о municiji uglavnom se ponavljaju. Tako na primer, na prednjoj strani sanduka, sa dva upakovana metka, oznake su iste kao na kartonskoj kutiji, s tim sto je jos dodat broj metaka u sanduku (2 kom) i navedena druga bruto tezina (54,4 kg). Na poklopcu i levoj bodnoj strani sanduka navedeni su isti podaci о municiji kao na dancu futrole. Na desnoj bodnoj strani sanduka navedeni su isti podaci о municiji kao na dancu futrole. Na desnoj bocnoj strani sanduka su dati podaci о barutnom punjenju — model, vrsta baruta, proizvodad i serija. Pored ovog, za crni barut u topovskoj kapsli dat je podatak о nazivu, proizvodacu i seriji izrade (CB-BK6401). 1647. — Obelezavanje metaka i ambalaze sa protivoklopnim obeleza- vajucim zrnom M67, izvr§eno je po sledecem: sve spoljne povrsine zma, izuzev vodeceg prstena, obojene su sivomaslinastom bojom. Na cilindric- nom delu zrna, neposredno iznad vodeceg prstena, nanet je pojas zelene boje po citavom obimu zma. Sirina pojasa je 10 mm a oznacava da zmo ima traser. Detalji obelezavanja vide se iz sledeceg primera: A — OZNAKE NA ZRNU Oznake na zrnu su nanete zutom bojom. Na balistickoj kapi je nanet tezinski znak (+) i podatak о eksplozivnom punjenju (HF9). Na cilindric- nom delu zma navedeni su podaci о kalibru, vrsti i modelu oruda za koje 24 369
je metak namenjen (105 mm HAUB. M56, М2 i M18/61), vrsti i modelu zrna (POZ.M67), proizvodacu i seriji municije (MOL6801-1) i podaci о upaljadu (UPALJAC DI.M61 SRB6801). В — OZNAKE NA CAHURI Na plastu cahure su crnom bojom nanete oznake о orudu i zrnu (kao u prethodnoj tadki) i barutnom punjenju. Najpre je navedena tezina ba- rutnog punjenja (1450 gr), zatim vrsta i serija baruta (NC-33, MBL6701) i laboradna serija municije (MOL,6801). Na dance dahure (takode crnom bojom), dati su podaci о orudu i zrnu u obimu koji je naveden kod obele- zavanja zma. C — OZNAKE NA KARTONSKOM POKLOPCU BARUTNOG PUNJENJA I KESICI SA PRIPALlSNIM BARUTOM Na poklopcu su ostampani identical podaci kao na plastu cahure, a na kesici sa pripalom, podaci о crnom barutu (30 gr CRNI BARUT №1, BK6701). Pored ovih osnovnih podataka о crnom barutu na kesici sa pri- palom, naveden je kalibar i model zma i laboradna serija municije. D — OZNAKE NA TOPOVSKOJ KAPSLI Na dance topovske kapsle zigovima su utisnuti podaci о vrsti i modelu kapsle (TK,M28A2P4) i serija kapsli (SRB,6801). E — OZNAKE NA KARTONSKOJ KUTIJI Kartonska kutija je spolja prevucena crnom bitumenskom bojom a oznake su date iutom bojom. Na cilindridnom delu kutije dati su slededi podaci: '+ 105 mm HAUB.M56,M2A1 i Ml 8/61 METAK SA PROTIVOKLOP. OBEL. ZRNOM M67 MOL6801 UPALJAC DI.M61 SRB6801 BRUTO 16,5 kg Na dance kartonske kutije (sa obe strane) dat je podatak о kalibru, vrsti i modelu zma (105 mm POZ.M67) i laboradnoj seriji municije (MOL6801). F — OZNAKE NA DRVENOM SANDUKU Drveni sanduk je po ditavoj povrsini obojen sivomaslinasto. Oznake su date iutom bojom i to po slededem: na prednjoj strani sanduka podaci se uglavnom ponavljaju u odnosu na one koji su dati na kartonskoj kutiji. Samo je (kao novi podatak) navedena kolidina metaka u sanduku 370
(2 kom) i druga bruto tezina (46 kg), s obzirom da se u sanduk pakuju dva metka. Na poklopcu i levoj bocnoj strani sanduka navedeni su isti podaci о municiji kao i na dance futrole. Na desrioj bodnoj strani su dati podaci о barutnom punjenju (BARUT NC-33, MBL6701). 1648. — Obelezavanje vezbovne municije izvrSeno je po sledecem: A — OZNAKE NA UPALJACU Oznacavanje upaljaca objaSnjeno je u prethodnim odeljcima ove glave. В — OZNAKE NA KOSULJICI ZRNA Kosuljica je obojena belo, izuzev vodeceg prstena i upaljaca. Oznake su nanete crnom stamparskom bojom. Sadrzaj oznaka je sledeci: 105 mm HAUBICA M56.M2A1 i M18/61 VEZB. M68 RZK6801-1 Na cilindricnom delu kosuljice, na 30 mm iznad vodeceg prstena, utisnuta je zigom oznaka »V«, radi raspoznavanja vezbovnog zrna pri pre- trazivanju terena nakon gadanja. C — OZNAKE NA BOJEVOJ CAHURI Posto je za laboraciju upotrebljena bojeva cahura od metka sa TF granatom Ml, to su i oznake iste kao kod bojevog metka. D — OZNAKE NA KARTONSKOJ KUTIJI Na kartonskoj kutiji su zadrzane originalne oznake od bojeve muni- cije, s tim sto je ispod ovih podataka nanet beli pojas na kojem su crnom bojom ispisani sledeci podaci о municiji: 105 mm VEZB.M68 RZK6801-1 E — OZNAKE NA DRVENOM SANDUKU Na sanduku postoje sve oznake о bojevoj municiji (sa TF granatom), s tim Sto je na svim stranama sanduka gde postoje oznake, nanet beli pojas, kao znak da je u pitanju vezbovna municija. Preko ovih belih po- jaseva ispisan je sledeci tekst: 105 mm VEZB. M68 RZK6801-1 1649. — Obelezavanje manevarske municije izvrseno je crnom bojom po plaStu cahure. Oznake se odnose na sledece podatke: 24* 371
— 105 mm HAHUB. M56 i М2 — — MANEVARSKI METAK M71 — kalibar, vrsta i model oruda za koje je municija namenjena; vrsta i model metka; — 200 gr NC-01, MBL6956 — — tezina barutnog punjenja, vrsta i serija baruta; — CB,BK7101 — RZK7101-1 vrsta baruta i pripala, serija i go- dina izrade; laboracna serija municije. Kao upozorenje u pogledu mera bezbednosti, ispod gornjih podataka ispisan je sledeci tekst: »OPASNO PRI GADANJU DO 100 M«. Na kartonskim kutijama s municijom nalepljena je etiketa koja je po sadrzaju ista sa oznakama na cahuri metka, s tim sto je naveden i podatak о broju upakovanih manevarskih metaka (6 komada). 1650. — Obelezavanje skolskih metaka i ambalaze je u principu isto kao kod skolske municije za 105 mm haubicu M18/43. 13) 122 mm MUNICIJA ZA HAUBICU M38, (s) 1651. — Za 122 mm haubicu M38, postoje sledece vrste metaka: — 122 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom M55; VO — 122 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom OF-462, (s), re- montovan; — 122 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom F-460, (s), re- montovan; — 122 mm metak sa tempirnom granatom M55; — 122 mm metak sa tempirnom granatom OF-462, (s); — 122 mm metak sa protivoklopnim obelezavajucim zrnom M69; — 122 mm metak sa vezbovnim zrnom M68; — 122 mm manevarski metak M71; — 122 mm skolski metak M66, sa trenutno-fugasnom granatom; — 122 mm skolski metak M66, sa tempirnom granatom; — 122 mm opitni metak. (1^122 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom M55 1652. — Metak sa trenutno-fugasnom granatom M55 (si. 339) name- njen je za unistavanje zive sile neprijatelja i lakih tehnidkih sredstava. Sastoji se od: upaljaca, kosuljice, eksplozivnog punjenja, cahure, barut- nog punjenja i topovske kapsle. 1653. — Upaljac UTUJML51A5 je opisan u tacki 792—796. Pored ovog upaljada, meci sa trenutno-fugasnom granatom M55 mogu biti komple- tirani i upaljacem FUZE PD, M51A5, koji su u stvari isti izuzev nacina obelezavanja. Prvi upaljad je domace proizvodnje, a drugi americki. Upa- ljaci nisu navijeni na granate, ved se odvojeno duvaju. 372
1654. — Kosuljica je od Celika, izradena kovanjem. Prednji ozivalni deo koSuljice zavrsava se ustima za navijanje upaljaCa. Lezigte upaljaCa zasticeno je do upotrebe municije bakelitnim cepom. Na spoljnjem delu kosuljice postoje dva centrirajuca prstena i jedan vodeci prsten. VodeCi SI. 339 — 122 mm metak sa trenutno-fu- gasnom granatom M55: a) Granata: 1 — Upaljac; 2 — Dopunski detonator; 3 — Kosuljica granate; 4 — Eksplozivno punjenje; 5 — Plodica. b) Bojeva dahura: 1 — Masa za her- metizaciju; 2 — Gornji kartonski poklopac; 3 — Donji kartonski poklopac; 4 — Gornje delimidno punjenje; 5 — Cahura; 6 — Donje delimidno pu- njenje; 7 — Osnovno punjenje; 8 — Pri pal a; 9 — Topovska kapsla. prsten je od bakra. Deo pozadi vodeceg prstena je cilindricno-konusni. Na dance koguljice je privarena celicna plocica koja onemogucava prodor barutnih gasova (prilikom opaljenja metka), kroz eventualne prskotine na dancetu. U cilju zastite od korozije, kosuljica je spolja obojena sivo- maslinastom bojom. 373
1655. — Eksplozivno punjenje je od trotila koji je naliven u koSuljicu. Tezina eksploziva je 3410 gr. Sa prednje strane, eksplozivno punjenje je izdubljeno i ovaj prostor je oblozen aluminijumskom genom u koju je smesten dopunski detonator, takode od TNT, tezine 135 gr. 1656. — Cahura je izradena od mesinga. Blago konusna je sa ojadanim zadnjim delom i obodom, za izvlacenje iz lezista metka posle opaljenja. U dance Cahure naCinjen je otvor sa navojima za smestaj topovske kapsle. Kapsla se u slucaju potrebe moze zameniti drugom. Cahura je od korozije zasticena pasivizacijom. ^1657. — Barutno punjenje je od nitroceluloznog baruta i to: osnovno punjenje je od baruta NC-24 a delimicno punjenje — od baruta NC-34. Po konstrukciji barutno punjenje je promenljivo i sastoji se od: osnovnog, donjih i gomjih delimiCnih punjenja. Za trenutno-fugasnu granatu M55 postoje dva modela barutnih punjenja i to: barutno punjenje M55 i M56. Ova punjenja se medusobno razlikuju: — barutno punjenje M55 (ili kako se najcesce zove — barutno pu- njenje sa pet kesica) sastoji se od osnovnog (350 gr), dva donja mania (400 gr) i dva gomja veca (1260 gr) barutna punjenja — ukupno 2000 grama baruta. — barutno punjenje M56 sastoji se od osnovnog (350), cetiri donja . (400) i Cetiri gomja (1200) barutna punjenja. Medutim, u Cahuru je prilikom izrade stavljeno osnovno, Cetiri donja i samo tri gomja punjenja, radi ustede baruta, poSto se najCesce gada sa barutnim punjenjem manjim od punog. Ukoliko se zeli gadati na maksi- malni domet, u Cahuru treba dodati jos jedno gomje punjenje, vadenjem iz druge Cahure ili dodavanjem jednog od onih koja su preostala od ispa- Ijenih metaka. U oba modela barutnih punjenja, izmedu gomjih i donjih kesica, nalazi se sredstvo za debakarisanje cevi, koje je izradeno od olovnog lima. Za osnovno punjenje je sa donje strane prisivena kesica sa pripalom od crnog baruta. Svaka Cahura je posle laboracije zatvorena sa dva poklopca. Gornji sluzi za zalivanje odgovarajucom smesom radi hermetizacije, a donji za uCvrsCivanje barutnih punjenja. Prilikom gadanja, gornji poklopac se obavezno vadi iz Cahure. Pri gadanju ovom municijom, koristi se plamenogasitelj (M56). Za ovu svrhu upotrebljen je kristalni kalijev sulfat. (K2SO4) koji je stavljen u okruglu svilenu kesicu. Tezina kesice sa kalijevim sulfatom je 60—70 grama. Za jedan metak sleduju po dve kesice plamenogasitelja. Plameno- gasitelj se smesta iznad barutnog punjenja za vreme gadanja. Pri gadanju punim, prvim, drugim i trecim barutnim punjenjem, stavljaju se po dve kesice kalijevog sulfata, a pri gadanju Cetvrtim, petim i Sestim punjenjem samo po jedna kesica. Pri gadanju sedmim i osmim barutnim punjenjem, plamenogasitelj se ne upotrebljava. 1658. — Topovska kapsla TK,M55 (si. 340) je namenjena za pripalji- vanje barutnog punjenja u Cahuri. U dance Cahure je uvijena, tako da se u sluCaju potrebe moze zameniti. Sastoji se od: tela (5), udaraCa (8), ini- cijalne kapsle (6) i pojaCnika plamena (3). 374
Telo je izradeno od Selika, a od korozije zastideno bruniranjem. Sa strane ima navoje za uvijanje u cahuru. Na dance kapsle su tri udubljenja za kljuc, radi uvijanja odnosno odvijanja kapsle. Prednji deo tela kapsle je izdubljen radi smeStaja barutnog pojaCnika. Sa zadnje strane je uti- snuta inicijalna kapsla i udarad. Udarac je mesingani sa tmom na prednjoj strani (ka inicijalnoj kap- sli). Smesten je u cahuru — vodicu i ima zadatak da u odredenom tre- nutku aktivira incijalnu kapslu. Inicijalna kapsla je fulminatska sa ugradenim nakovanjem. Pojadnik plamena je od crnog baruta. Na dnu ima pripalu. Herme- tizacija barutnog punjenja je izvrse- na pomocu pokrivke od kalajno-olov- ne legure ili pergament papira, slep- Ijenog sa gazom. Iznad pokrivke je sloj selaka, radi bolje hermeticnosti. Dejstvo ove kapsle je sledece: kineticka energija udarne igle (oru- da) se prenosi na udarac (8) koji po- st 340 — Topovska kapsla TK,M55 za 122 mm municiju sa TF i TEMP granatom 1 — Masa za hermetizaciju; 2 — Pokrivka; 3 — Barutno punjenje; 4 — Pripala; 5' — Telo kapsle; 6 — Inicijalna kapsla; 7 — C4- hura — vodica udaraca; 8 — Udarad. mocu svog trna deformiSe Sance sa inicijalnom smeSom (6). Usled ovo- ga dolazi do paljenja inicijalne smese i prenosa plamena na pripalu (4), a zatim na barutno punjenje kapsle — pojacnika (3). Plamen barutnog punjenja probija pokrivku (2) i vrsi paljenje barutnog punjenja u ёа-i huri. (2) 122 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom OF-462 (s) 1659. — Metak sa trenutno-fugasnom granatom (si. 341) OF-4621) na- menjen je za gadanje zive sile neprijatelja i lakih tehnidkih sredstava. Sastoji se od: upaljaca, kosuljice sa eksplozivnim punjenjem, cahure, ba- rutnog punjenja i topovske kapsle. x) Ovo je stara sovjetska municija koja je u nas odiSSena i prepakovana u novu ambalazu. Prilikom diScenja je sa granate skinut stari topovski podmaz, izvrSeno je fosfatiranje koSuljica i zastitno bojenje. Mesingane dahure su samo odmascene, dok su delidne podvrgnute istom postupku kao i zma, tj. diSdenju korozije, odma§6ivanju, fosfatiranju i bojenju. Specijalnom pastom je izvrSena ponovna hermetizacija Cahura u kojima je barutno punjenje bilo dehermetizovano. Na municiji i ambalaii stavljene su posle diScenja na§e oznake. Ambalaia u koju su upakovani upaljadi, popravljena je, a metalne kutije su zaStidene od korozije. I na ovoj ambalaZi su stavljene na§e oznake. 375
1660. — Upaljac RGM (si. 342). je udarni upaljad koji se moze reguli- sati na trenutno, inerciono i usporeno dejstvo. Potpuno je osiguran od prevremenog delovanja detonatorske kapsle. Regulisanje dejstva upaljaca vrsi se na sledeci nadin: SI. 341 — 122 mm metak sa trenutno-fu- gasnom granatom OF-462, (s): a) Granata: 1 — ZaStitni dep; 2 — Kosuljica gra- nate; 3 — Eksplozivno punjenje. b) Bojeva dahura: 1 — Masa za hemetizaaju; 2 — Kartonski poklop- ci; 3 — Cahura; 4 — Delimidno barutno punjenje (gornje); 5 — Delimidno barutno punjenje (donje); 6 — Osnovno barutno punjenje; 7 — Pnpala; 8 — Topovska kapsla. — za trenutno dejstvo: sa glavice upaljada skinuti kapicu, a strelicu na regulatoru ostaviti okrenutu prema slovu »O«; — za inerciono dejstvo: kapicu ne skinuti sa glavice upaljaca, a stre- licu na regulatoru ostaviti okrenutu prema slovu »O«; — za usporeno dejstvo: kapicu ne skidati sa glavice upaljada, a stre- licu na regulatoru okrenuti prema slovu »Z«. 376
1661. — Upaljac sadinjavaju sledeci glavni delovi: — telo upaljaca sa glavicom; — udarni mehanizam; — regulator dejstva; — usporad, i — detonator sa mehanizmom za potpuno osiguranje. Telo upaljada je izradeno od delika. Na prednjem delu ima navoje za uvijanje glavice. Zadnji deo tela ima udubljenje za smeStaj detonatora sa mehanizmom za potpuno osiguranje upaljaca od prevremenog delova- nja. Sa bocne strane na telu je nacinjen otvor za smeStaj regulatora dej- stva upaljada. SI. 342 — Upaljac RGM za 122 mm municiju sa TF granatom za haubicu M38 i top M31/37, (s): 1 — Membrana; 2 — Osigurad od zice; 3 — Glavica upaljada; 4 — Opruga armirajudeg prstena; 5 — Udama igla; 6 — Osiguravajuda kuglica; 7 — Opruga udarne igle; 8 — Kuglica; 9 — Regulator dej- stva upaljada; 10 — Cahura; 11 — Opruga; 12 — Armirajudi prsten; 13 — Opruga inercionog osigu- rada; 14 — Opruga armirajudeg prstena; 15 — Tnercioni osigurad; 16 — Utvrdivad; 17 — Kapica upa- ljada; 18 — Udarad trenutnog dejstva; 19 — Armirajudi prsten; 20 — Osiguravajuda dahura; 21 — udarac inercionog dejstva; 22 — Krilasta opruga; 23 — Inicijalna kapsla; 24 — Osovinica — granicnik; 25 — Telo upaljada; 26 — Poklopac; 27 — Pokretna dijafragma: 28 — Osovinica; 29 — Nepokretna dija- fragma; 30 — Kosuljica detonatora; 31 — Detonatorsko punjenje; 32 — Pripala usporaca; 33 — Usporad; 34 — Prenosno eksplozivno punjenje; 35 — Gnjurad; 36 — Osovinica; 37 — Detonatorska kapsla. 377
Glavica upaljada je navojima spojena s telom. Na prednjem delu ima navoje za uvijanje kapice upaljaca. U unutrasnjosti glavice, smesten je udarni mehanizam. Udarni mehanizam se sastoji od udaraca trenutnog dejstva (18), udarne igle (5) sa oprugom (7), armirajuceg prstena (19) sa oprugom (4), osiguravajuce cahure (20), osiguravajucih kuglica — ima ih tri (6), uda- raca inercionog dejstva (21) sa inicijalnom kapslom (23) i sapaste opruge (22) sa tri kraka koji se oslanjaju о donji deo glavice upaljada. Kuglica (8) sprecava okretanje udaraca inercionog dejstva ulazeci u odgovarajuce kanale na glavice i udaradu. Prstenasti osigurac (2) izmedu glavice upaljaca i udaraca trenutnog dejstva, sluzi za njihovo medusobno utvrdivanje. Na glavici upaljaca postavljena je membrana (1) a preko nje navijena kapica (17). Regulator dejstva upaljaca sastoji se od сера (konusnog oblika) ucvr- scenog u leziste navrtkom i kontranavrtkom. Na cepu postoji otvor za prolaz plamena od inicijalne kapsle ka detonatorskoj kapsli i leziste za kljuc za regulisanje dejstva upaljada. Cep moze da se okrece za 90° u jednu ili drugu stranu. Granicnik kretanja u ovom slucaju je osovinica (24). Na cepu postoji strelica za trenutno (»O«) i usporeno dejstvo (»Z«). Usporac predstavlja (vatrenu) vezu izmedu inicijalne i detonatorske kapsle. On dejstvuje samo kada je cep regulatora dejstva upaljada okre- nut na »usporeno« (»Z«). U ovom sludaju, plamen inicijalne kapsle pri- paljuje usporacku smesu od crnog baruta, koja nakon gorenja od 0,01— —0,02 sekundi prenosi plamen na detonatorsku kapslu. Gnjurac (35) svojim postojanjem predstavlja dopunsko osiguranje upaljaca za slucaj da inicijalna kapsla neodekivano deluje — za vreme cuvanja ili transportovanja municije, za vreme opaljenja metka i prolaska granate kroz cev oruda. Dejstvo gnjuraca moguce je samo kada je upaljad regulisan na usporeno dejstvo. Funkcija gnjurada je slededa: pritisak ga- sova od inicijalne kapsle deluje na glavicu сера (gnjurada) i potiskuje ga nadole; on prekida prstenasti osigurad (36) i ulazi u otvor na pokretnoj dijafragmi, usled cega se ova ne moze pokrenuti ni posle izlaska granate iz cevi i omoguciti da se detonatorska kapsla postavi iznad prenosnog eks- plozivnog punjenja. Ako ne bi bilo gnjuraca, na nekoliko metara ispred cevi (kada dogori usporad od crnog baruta) doslo bi do dejstva granate, posto bi se plamen preneo na detonatorsku kapslu preko usporaca. Detonator sa mehanizmom za osiguranje upaljaca je namenjen da spreci prevremeno delovanje detonatorske kapsle i time aktiviranje deto- natorskog punjenja. Sastoji se od sledecih delova: gornje i donje dija- fragme i detonatorskog punjenja. Gornja (pokretna) dijafragma s jedne strane ima detonatorsku kapslu, a s druge inercioni osigurac sa oprugom i armirajuci prsten sa oprugom. Detonatorska kapsla se u nearmiranom polozaju nalazi izvan ose inicijalna kapsla — prenosno eksplozivno pu- njenje. Kroz sredinu gornje dijafragme prolazi osovina oko koje se ista okrece, a koja je ucvrscena u donjoj dijafragmi. Iznad gornje dijafragme nalazi se poklopac na koji je namestena satna opruga. Jedan kraj opruge pricvrscen je za cahuru (10) a drugi za dijafragmu. Satna opruga ovde ima zadatak da u odredenom trenutku okrene gornju dijafragmu za odre- 378
deni ugao i time detonatorsku kapslu dovode u osu sa prenosnim eksplo- zivnim punjenjem. Armiranje upaljaca (bez detonatora) vrsi se na sledeci nadin: kad granata krene iz svog lezista, zaostaje armirajudi prsten (19), sabija svoju oprugu (4) i istovremeno. svojim ispustima prelazi preko osiguravajuce cahure (20) i zabravi je. Po izlasku granate iz cevi i prestanka dejstva sile inercije (usled postepenog usporenja granate), opruga (4) vraca armira- judi prsten u prednji polozaj. No posto je on sada spojen sa osiguravaju- com cahurom to i ona polazi s njim nagore. Na ovaj nacin osigurava- juce kuglice su slobdne i usled centrifugalne sile ispadaju iz leziSta u prazan prostor izmedu glavice upaljaca i udarada inercionog dejstva (21), tako da je sada i udarna igla slobodna i od inicijalne kapsle je odvaja samo sila opruge (7). Armiranje detonatora sa mehanizmom za potpuno osiguranje upaljaca vrsi se na sledeci nacin: usled sile inercije, koja se javlja pri polazu granate iz svog leziSta u cevi, armirajuci prsten (12) krede nadole sabi- jajuci pri tom svoju oprugu (14). Pri ovome, armirajuci prsten svojim telom prelazi preko krakova opruge inercionog osiguraca (13), povijajuci ih nadole. Pomenuti elementi mehanizma za osiguranje upaljada ostaju u ovom polozaju sve dok traje ubrzanje granate, tj. dok granata ne napusti cev oruda. Kada na putanji dode do usporavanja u letu granate, sila inercije nije vise u stanju da armirajuci prsten drzi u krajnjem donjem polozaju, te se ovaj pod dejstvom svoje opruge izdize napred, ali sada zajedno sa inercionim osiguracem, jer je preko opruge (13) sa njim dvrsto spojen. Izlaskom inercionog osiguraca iz nepokretne (donje) dijafragme, oslobada se gornja (pokretna) dijafragma i pod dejstvom satne opruge (11) okrene se oko svoje osovine (28) tako da se detonatorska kapsla postavi naspram prenosnog eksplozivnog punjenja. Na ovaj nadin zavrSeno je armiranje detonatora sa mehanizmom za osiguranje upaljada. Da bi okretanje gornje diijafragme bilo u strogo odredenim grani- cama, na donjoj dijafragmi postoji dep a na gornjoj kru2ni kanal po kojem se cep krece sve do kraja ovog kanala (zljeba) kada je detonatorska kapsla u liniji sa prenosnim eksplozivnim punjenjem. Pri sudaru granate s preprekom (ako je kapica skinuta a regulator postavljen na »0«), udama igla, potisnuta od udaraca trenutnog dejstva, polazi nazad i ubada inicijalnu kapslu. Plamen 6d inicijalne kapsle se prenosi na detonatorsku kapslu, a zatim preko prenosnog eksplozivnog punjenja i detonatora na eksplozivno punjenje u granati. Ukoliko se pri udaru granate u prepreku na upaljadu nalazi kapica a regulator postavljen na »0« udarna igla ostaje na svom mestu a udarad inercionog dejstva (21) sa inicijalnom kapslom (23), pod uticajem sile inercije, polazi napred, savladava silu Sapaste opruge (22), nabada se na nju i dolazi do dejstva inicijalne kapsle. Ako je kanal za neposredan prolaz plamena od inicijalne kapsle zatvoren (cep regulatora postavljen na »Z«), tj. ako je upaljac podesen na usporeno dejstvo, posle udara u pre- preku i opaljenja kapsle, njen plamen se ne moze preneti neposredno na detonatorsku kapslu. U tom slucaju se prvo pali usporac (32) koji gori izvesno vreme, pa se tek od njega aktivira detonatorska kapsla. 379
1162. — Granata OF-462 moze biti kompletirana i upaljadem RGM-2, koji je opisan u narednoj tadki. 1663. — Upaljac RGM-2 (si. 343) je gotovo isti kao upaljac RGM, s tim sto su na ovom izvrsena izvesna poboljsanja. Nairne, upaljac RGM-2 ima nesto drukciji oblik armirajudeg prestena (17) i osiguravajuce cahure (20). Osim toga, ovaj upaljac ima u udarnom mehanizmu dve opruge, ume- sto jedne, koja postoji kod upaljaca RGM. Inade funkcija udarnog meha- nizma je ista kao kod upaljada RGM. SI. 343 — UpaljaZ RGM-2: 1 — Udarad; 2 — Glavica upa- ljada; 3 — Opruga udarada; 4 — Osiguravajuda kuglica; 5 — Udarac inercionog dejstva sa krilastom oprugom; 6 — Kuglica; 7 — Regulator dej- stva upaljada; 8 — Satna op- ruga; 9 — Osiguravajuda kug- lica; 10 — Armirajuci prsten; 11 — Opruga armirajudeg prs- tena; 12 — Inercioni osigurad; 13 —- Utvrdivad; 14 — Kugli- ca; 15 — Membrana; 16 — Osigurad od zice; 17 — Armi- rajuci prsten; 18 — Opniga armirajudeg prstena; 19 — Udama igla; 20 — Osigura- vajuda dahura; 21 — Opruga udarne igle; 22 — Inicijalna kapsla;' 23 — Osovinica — granidnik; 24 — Cahura; 25 — Poklopac; 26 — Pokretna di- iafragma; 27 — Osovinica; 28 — Nepokretna dijafragma; 29 — Kosuljica detonatora; 30 — Detonatorsko punjenje; 31 — Opniga inercionog osigurada. 380
Mehanizam za osiguranje upaljada (u detonatoru) donekle se razlikuje od prethodnog i sastoji se od: armirajuceg prstena (10) sa oprugom (11), inercionog osigurada (12) sa oprugom (31) i kuglice (9), koja inercioni osi- gurad drzi uronjen u donju dijafragmu i time ne dozvoljava okretanje gornje dijafragme i dovodenje detonatorske kapsle naspram prenosnog eksplozivnog punjenja. Armiranje ovog mehanizma vrsi se pod uticajem sile inercije i centrifugalne sile. U trenutku polaska granate u cevi oruda, armirajuci prsten (10) i inercioni osigurad (12) zaostaju savladujuci pri tom svoje opruge. Osiguravajuca kuglica (9) se sklanja ustranu pod uti- cajem centrifugalne sile. Po prestanku dejstva sile inercije, inercioni osi- gurac polazi napred pod uticajem svoje opruge i naslanja se na donju stranu poklopca gornje dijafragme. Ovim je inercioni osigurac donjim delom izisao iz lezista u donjoj dijafragmi i time omogucio gornjoj dija- fragmi da se pod dejstvom zategnute satne opruge okrene oko svoje osovine i namesti detonatorsku kapslu iznad prenosnog eksplozivnog pu- njenja. Ugao okretanja dijafragme regulise se odgovarajucim depom kao kod upaljaca RGM. 1164. — Kosuljica je od delika, izradena kovanjem. Na njoj su dva centrirajuca i jedan vodeci prsten. Vodeci prsten je od bakra. Deo pozadi vodedeg prstena je cilindricno-konusan. Prednji ozivalni deo kosuljjce se zavrsava ustima u koja se navija upaljac. Do upotrebe granate, ovaj otvor je zasticen bakelitnim cepom. Postoje kosuljice koje su izradene iz dva dela. Kod ovih kosuljica se prednji ozivalni deo zavrsava glavicom koja je posebno izradena i sa ko- §uljicom spojena navojima. U cilju zastite od korozije, kosuljica je spolja obojena (sivomaslinasto). Centrirajudi prstenovi su lakovani a vodeci prsten nije posebno zasticen. Eksplozivno punjenje ovih granata je od trotila ili amatola. koji je naliven u koSuljicu. 1665. — Cahura moze biti izradena od mesinga ili delika. U pogledu konstrukcije i izrade, ova dahura je ista kao kod metka sa trenutno-fuga- snom granatom M55. 1666. — Barutno punjenje je od nitroceluloznog baruta. Po svojoj konstrukciji, promenljivo je. Sastoji se od devet delimicnih punjenja, tj. osnovnog, gornjih i donjih delimicnih punjenja. Kompletno (puno) ba- rutno punjenje sastoji se od osnovnog tezine 355 gr (barut NC 4/1), cetiri donja iste tezine — po 100 gr — (barut NC 9/7) i detiri gornja, takode iste tezine — po 330 gr — (barut NC 9/7). Sa donje strane osnovnog punjenja priSivena je kesica sa pripalom od crnog baruta, tezine 30 gr. Barutna punjenja su snabdevena sredstvom za debakarisanje cevi. Cahure mogu biti kompletirane: punim, prvim, trecim i petim punjenjem. Prvo punjenje sadinjavaju: osnovno, detiri donja i tri gornja punjenja. Trece punjenje sadinjavaju: osnovno, cetiri donja i jedno gornje punjenje a peto punjenje: osnovno ili tri donja punjenja. Svaka dahura je posle laboracije zatvorena sa dva kartonska poklopca. Gornji sluzi za hermetizaciju, a donji za ucvrscenje barutnih punjenja. 1667. — Topovska kapsla (BD) obradena je u tacki 1214. 381
(3) 122 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom OF-462, (s), remontovan 1668. — U pogledu namene i konstrukcije, ovaj metak u svemu odgo- vara prethodnom metku. Prilikom remonta, granate su ociscene, fosfati- rane i obojene sivomaslinasto. Granate se kompletiraju upaljacima RGM i RGM-2. Pri remontu upaljaci nisu rasklapani, vec su samo cisceni (spo- Ija) i zaSticeni bojom. Upaljaci su po jedan komad upakovani u bakelitnu kutiju, koja je smestena u sanduk s municijom. a) b) SI. 344 — 122 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom F-460, (s), remontovan: a) Granata F-460 N: 1 — ZaStitni dep;‘ 2 —- Dopunski detonator; 3 — Kosuljica granate; 4 — Eksplozivno punjenje; 5 — Bakami prsten; 6 — Dno granate. b) Granata F-460K: 1 — Za&titni dep; 2 — Glavica; 3 — Dopunski detonator; 4 — Kosuljica granate; 5 — Eksplozivno punjenje. c) Bojeva dahura: 1 — Masa za hermetizaciju; 2 — Gomji poklopac; 3 — Rudka; 4 — Donji poklopac; 5 — Cahura; 6 — Gornje delimidno punjenje; 7 — Donje delimidno punjenje; 8 — Osnovno punjenje; 9 — Pripala; 10 — Topovska kapsla. 382
Barutno. punjenje je od NC baruta (FNH,M2), a sastoji se od osnovnog, detiri donja i tri gomja punjenja. Cetvrto gomje punjenje nije stavljeno zbog ustede baruta. Tezina osnovnog punjenja je 303 gr, donjih delimidnih punjenja po 110 gr, a gomjih po 318 gr baruta. Sa donje strane osnovnog punjenja.prisivena je kesica sa 30 gr crnog baruta. U svaku bojevu cahuru posle remonta stavljena je po 20 gr kalajno-olovne legure, koja sluzi kao debakarizator. Cahura je od mesinga, sovjetskog i jugoslovenskog porekla. Sovjetske cahure su pri remontu odiscene, rekalibrirane, pasivizirane i lakirane. Obelezavanje dahura izvrseno je crnom bojom. Cahure su kompletirane topovskom kapslom TK,M55 (opisane u tacki 1658). Svaki metak ima po dve kesice plamenogasitelja. Cetirii plamenogasitelja su smestena u alu- minijumsku kutiju, a ova u sanduk s municijom. c) SI. 344 — Legenda na str. 332 (4) 122 mm metak sa trenutno- -fugasnom granatom F-460, (s), remontovan 1669. — Za ovu vrstu municije postoje dva tipa granata i to: nor- malna F-460 N i kratka F-460 K. Kod normalne granate je navijeno dance (kao poseban deo) a kratka ima na- vijenu glavicu. Obe vrste granate su posle remonta podjednako obelezene — TREN. FUG (s). Kako izmedu ovih granata nema velikih konstruk- tivnih razlika, to je u daljem tekstu dat jedinstven opis. Metak sa trenutno-fugasnom granatom F-460, (si. 344) sastoji se od sledecih elemenata: upaljada, ko- suljice, eksplozivnog punjenja, ca- hure, barutnog punjenja i topovske kapsle. 1670. — Upaljac RG-6 (si. 345) je slican upaljacu RGM. Od njega se razlikuje po tome sto mu je udarna sprava nesto drukdija (nema mem- brane), te mu je osetljivost na udar- no dejstvo bitno smanjena. Oblik glavice upaljaca se znatno razlikuje u odnosu na upaljad RGM. Najvazniji nedostatak ovog upaljaca u odnosu na upaljac RGM je taj da on nema sigurnosnog depa (gnjuraca) tako da u slucaju neodekivanog dejstva ini- cijalne kapsle (pri gadanju na usporeno dejstvo) moze doci do prevre- mene eksplozije granate ispred usta cevi. 1671. — KoSuljica je celicna sa relativno tankim zidovima. Ima jedan centrirajuci i jedan vodeci prsten. Vodeci prsten je bakarni a nalazi se sasvim pri dnu koSuljice. Deo pozadi ovog prstena je cilindrican. 383
Jedan deo kosuljica ima na prednjem ozivalnom delu navijenu gla- vicu za upaljac, dok drugi ima dance izradeno kao poseban deo koji se uvija u kosuljicu. Radi sprecavanja prodora barutnih gasova ka eksplo- zivnom punjenju, u ovaj spoj je umetnut bakami prsten. SI. 345 — Upaljad RG-6 za 122 mm metak sa TF granatom F-460, (s), remontovan: 1 — Prsten; 2 — Glavica upaljada; 3 — Opruga armirajudeg prstena; 4 — Osiguravajuda kuglica; 5 — Opruga udarada sa udarnom iglom; 6 — kuglica; 7 — Regulator dejstva upaljada; 8 — Opruga me- hanizma za osiguranje upaljada; 9 — Armirajudi pusten; 10 — Opruga inercionog osigurada; 11 — Opruga armirajudeg prstena; 12 — Inercioni osigurad; 13 — Kapica upaljada; 14 — Osigurad od Исе; 15 — Armirajudi prsten; 16 — Udarad sa udarnom iglom; 17 — Osiguravajuca dahura; 18 — Udarad inercionog dejstva; 19 — Inicijalna kapsla; 20 — Osovinica — granicnik; 21 — Telo upaljada;' 22 •— Cahura; 23 — Poklopac; 24 — Pokretna dijafragma; 25 — Osovinica; 26 — Nepokretna dijafragma; 27 — Detonatorske punjenje;* 28 — Pripala usporaca; 29 — Usporad; 30 — Detonatorska kapsla; 31 — Prenosno eksplozivno punjenje. 384
Kosuljica je obojena sivomaslinastom bojom. 1672. — Eksplozivno punjenje je od amatola i TNT u odnosu 80:20. Eksplozivno punjenje je spreda izdubljeno radi sme§taja dopunskog de- tonatora. 1673. — Cahura je blago konusna, bez grlica, a izradena je od mesinga izvladenjem iz jednog komada. SI. 346 — Topovska kapsla TKJM55A: 1 — Masa za bermetizaciju; 2 — Po- krivka; 3 — Barutno punjenje; 4 — Telo kapsle; 5 — Pripala; 6 — Ini- cijalna kapsla; 7 —. Cahura; 8 — Udarad. 1674. — Barutno punjenje je od nitroceluloznog baruta. Po svojoj konstrukciji je promenljivo. Sastoji se iz: osnovnog, detiri donja i tri gomja punjenja. To znaci da je dahura kompletirana prvim punjenjem, po sovjetskom sistemu. Medutim, posto se upaljad sigurno armira tek pri gadanju Sestim punjenjem (osnovno i dva donja), to je i raspored donjih punjenja prilagoden ovom zahtevu. Zapravo, osnovno punjenje i dva donja su spojeni u jednu celinu usivanjem. S donje strane osnovnog punjenja je kesica s crnim barutom, koja sluzi kao pripala barutnog punjenja u cahuri. Druga dva donja punjenja su smestena u kesice u obliku polumeseca. Gornja punjenja su u kesicama u obliku vrecice. Debakarizator je od kalajno-olovne legure i nalazi se u cahuri. Cahura je zatvorena sa dva kartonska po- klopca. Gornji sluzi za zalivanje her- matizirajudom smesom, a donji za utvrdivanje barutnog punjenja. Pri gadanju se gornji poklopac vadi iz cahure i obavezno se gada bez njega. Plamenogasitelj je od kalijum-sulfa- ta. Upakovan je u aluminijumske ku- tije, koje su smeStene u sanduk s municijom. 1675. — Topovska kapsla TK, M55A (si. 346) je u pogledu konstruk- cije veoma slidna topovskoj kapsli TK,M55 (tacka 1658). Razlika je jedi- no u tome sto je telo ove kapsle od mesinga i sto ima kruzni kanal za smestaj pripale barutnog pojacnika. Zastita tela kapsle od korozije izvr- Sena je pasivizacijom i lakovanjem. Ostali podaci dati za kapslu TK,M55, kao i funkcija u celini su isti i za ovu kapslu. (5) 122 mm metak sa tempirnom granatom M55 1676. — Ovaj metak je identican sa metkom TF,M55, izuzev Sto je kompletiran upaljacem MTSQ.M501A1, sa detonatorom M21A4. 25 385
(6) 122 mm metak sa tempirnom granatom OF-462, (s) 1677. — Metak sa tempirnom granatom OF-462 po konstrukciji je isti kao metak sa trenutno-fugasnom OF-462, (s)1). Razlika je jedino u tome sto je ova granata kompletirana duplodejstvujucim upaljacem D-l. 1678. — Upaljac D-l (si. 347) ima dvostruko dejstvo, tj. prema potrebi moze se regulisati da dejstvuje kao udarni ili kao tempirni. Prema ste- penu osiguranja, spada u grupu osiguranih upaljada. Na donjem tempir- nom kolutu nalazi se skala sa 125 podeoka (svaki deseti podeok obelezen je brojem) i oznaka za dejstvo na udar »UD«. Na telu upaljada, nalazi se crvena crtica kao pokazivac tempiranja. Najmanje tempiranje je pet po- deoka. Ovo obezbeduju granicnici postavljeni na srednjem tempirnom ko- lutu koji ogranicavaju okretanje tempirnim kolutova i na taj nacin one- mogucavaju zauzimanje manjeg broja podela — ispod 5. Svi upaljaci D-l, isporucuju se tempirani — na »UD« i sa zastitnom kapicom, koja stiti tempirne kolutove (i inicijalne kapsle) od propadanja. Pre gadanja, ova kapica se obavezno skida, jer bi u protivnom doSlo do izostajanja dejstva upaljaca. Podesavanje upaljada na tempimo dejstvo, vr§i se pokretanjem tem- pimih kolutova pomocu odgovarajuceg kljuca. Kljuc se namesta tako da kopda koja vezuje kolutove ude u prorez na kljudu i pomeranjem kolutova povecava se ili smanjuje vreme gorenja usporaca od crnog baruta u tem- pimim kolutovima. Potrebno tempiranje se postize na taj nadin sto se komandovana podela poravna sa crvenom crtom na telu upaljaca. Kljuc za tempiranje se nalazi u orudnom RAP-u i ne sme se upotrebiti nikakav drugi kljud ili alat, po§to moze doci do zakosenja kopde sto ce izazvati veliko rasturanje tacaka rasprskavanja. Ako iz bilo kojeg razloga ne dode do dejstva upaljada u vazduhu, isti ce delovati pri udaru о zemlju, ili eventualno u neki predmet u vazduhu, preko udamog mehanizma. Izuze- tak od ovog dini tempiranje upaljada od 115—125 podeoka, kada usled konstrukcije udarni mehanizam nece delovati. Pri ovom tempiranju, most gomjeg tempirnog koluta pokriva otvor za prenoSenje plamena na ba- rutni osigurac u upaljacu. Za gadanje na udarno dejstvo, nije potrebno nikakvo podeSavanje upaljada (ukoliko ranije nije bilo tempiran), vec se samo proveri da li je upaljac podesen na »UD«. Koriscenjem upaljaca na udarno dejstvo isklju- dena je mogucnost da se gornji tempirni kolut zapali od inicijalne kapsle, posle njenog dejstva u cevi, te se iskljucuje dejstvo tempirnog mehani- zma, a upaljad dejstvuje tek posle udara granate u prepreku. Upaljac ima tri tempirna koluta od crnog baruta. Gornji i donji su pokretni i spojeni medusobno kopdom, a srednji je nepomican. 1679. — Upaljac sadinjavaju slededi glavni delovi: — telo; — tempirni mehanizam; *) Napomen a о izvedenim radovima na odrzavanju ove municije u nas, koja je data kod TF granate OF-462, odnosi se i na municiju sa tempirnom granatom OF-462. 386
SI. 347 — Upaljac D-l za 122 mm metak sa tempirnom granatom OF-462, (s): 1 — Udama igla; 2 — Osiguravajuda opruga; 3 — Inicijalna kapsla; 4 — Osigurad od cmog baruta; 5 — Osovinica; 6 — Centrifugalni dep; 7 — Inicijalna kapsla; 8 — Utvr- divac inicijalne kapsle; 9 — Opruga; 10 — Armirajudi prsten; Il — Opruga inercionog osigurada; 12 — Opruga armirajudeg prstena; 13 — Inercioni osigurad; 14 — Utvrdivad; 15 — ZaStitna кара; 16 — Udarad; 17 — Glavica; 18 — Gornii tempirni kolut; 19 — Udar- na igla; 20 — Sporogoredi sastav; 21 — Srednji tempirni kolut; 22 — Opruga centrifu- galnog depa; 23 — Donii tempirni kolut;' 24 — Telo upaljada; 25 — Poklopac; 26 — Ca- nura; 27 — Gornja pofcretna dijafragma; 28 — Osovina; 29 — Donja nepokretna dija- fragma; 30 — Detonatorsko punjenje. 25* 387
— mehanizam za udarno dejstvo; i — detonator sa mehanizmom za osiguranje upaljaca. Armiranje upaljaca vrsi se pod uticajem sile inercije i centrifugal- ne sile. Kad granata pode iz lezista metka, zaostaje udarna igla tempirnog mehanizma (1) i ubodom dovodi do dejstva inicijalnu kapslu (3). Od kapsle se pali gornji tempirni kolut (18), a od ovog osigurac od crnog baruta (4). Gornji tempirni kolut gori do otvora na srednjem tempirnom kolutu (21), prolazi kroz ovaj otvor i pali srednji kolut. Srednji tempirni kolut gori do otvora na donjem tempirnom kolutu (23) i zapali ga. Kad donji kolut sagori do kraja, on pali pojacnik plamena a ovaj aktivira inicijalnu kapslu (7)1). Inicijalna kapsla, preko prenosnog punjenja i detonatora (30) dovodi do detonacije eksplozivno punjenje u granati. Armiranje uredaja za udarno dejstvo se vrsi pod uticajem centrifu- galne sile. Za vreme prolazenja granate kroz cev oruda, u uredaju za udarno dejstvo se ne desavaju znacajnije promene, izuzev sto se zapali osigurac od crnog baruta (4). Kada granata napusti cev oruda i sagori osigurac, centrifugalni cep (6) se pod dejstvom centrifugalne sile i dejstva opruge (22), sklanja ustranu i izvlaci ispod udarne igle mehanizma za udarno dejstvo (19), tj. oslobada put prema inicijalnoj kapsli (7). Sago- revanje osiguraca od crnog baruta i tempimih kolutova stvara veliku kolicinu gasova koji teze da izadu i to Sine kroz otvore na glavi upaljaca. Izlaskom barutnih gasova (kroz pomenute otvore), dolazi do strujanja gasova koji udaraju u glavu udaraca (16) i isti »vuku« ka membrani. Na ovaj naSin je udarna igla trenutnog dejstva razdvojena od inicijalne kapsle, za vreme sagorevanja tempimih kolutova. Posle udara granate u prepreku, ukoliko iz bilo kojih razloga ne dejstvuje tempirni uredaj ili se njegovo dejstvo namerno iskljuci, udaraS (16) usled otpora prepreke polazi nazad a udama igla ubodom dovodi do dejstva inicijalnu kapslu. Plamen od inicijalne kapsle preko prenosnog punjenja i detonatora (30), prenosi se na eksplozivno punjenje u granati. Armiranje detonatora sa mehanizmom za potpuno osiguranje upaljaca isto je kao kod upaljaca RGM. (7) 122 mm metak sa protivoklopnim obelezavajucim zmom M69 1680. — Metak sa protivoklopnim obelezavajufiim zrnom M69, name- njen je za dejstvo protiv: — tenkova i oklopnih ciljeva; *) Na slici nije prikazan kanal kroz koji prolazi plamen od pojaSnika na inici- jalnu kapslu. 388
— utvrdenih i zaklonjenih vatrenih tadaka (betonskih ili drveno-zem- Ijanih utvrdenja); — zaklonjene i nezaklonjene zive sile. 1681. —- Metak sa protivoklopnim obelezavajucim zmom (si. 348) je dvodelni i sastoji se od zma i bojeve cahure. Zrno je zajednidko za haubicu M38 i top M31/37. Metak se sastoji od sledecih elemenata: — upaljaca; — kosuljice zma sa balistidkom kapom i eksplozivnim punjenjem; — cahure; — barutnog punjenja, i — topovske kapsle. b) SI. 348 — 122 mm metak sa protivoklop- nom obelezavajucim zrnom M69: a) Zrno: 1 — Balisticka кара; 2 — KoSuljica zrna; 3 — Eksplozivno punjenje; 4 — Dopunski deto- nator; 5 — Upaljac. b) Bojeva dahura: 1 — Karton- ski poklopac; 2 — Legura za debakarisanje; 3 — Kesa sa barutnim punjenjem; 4 — Cahura; 5 — Dopunska pripala od cmog baruta; 6 — Osnovna pripala od cmog baruta; 7 — Topovska kapsla. 389
Г*А I i SI. 349 — Legends ns str. 391 390
1682. -т-Д^>а11ас<>1^161Р1 (si. 349) je donji, mehanicki, inercioni upa- ljac, sa unapred regulisanim vremenom usporenja. Spada u grupu potpuno osiguranih upaljaca. Sastoji se od: tela, udarnog mehanizma, nosaca ini- cijalne kapsle sa kapslom, osiguraca detonatorske kapsle sa kapslom, no- saca prenosnog eksplozivnog punjenja, i trasera. Telo upaljaca izradeno je od Selika i sluzi da se u njega ugrade os- novni podsklopovi i ostali elementi upaljada. Prednji deo upaljaca je cilin- drican, a na sredini tela nalazi se navoj koji sluzi da se upaljac navije A-A В -В SI. 349 — Upaljad DI.M61P1 za 122 mm POZ, M69: 1 — Nosad prenosnog eksplozivnog punjenja; 2 — Prenosno eksplozivno punjenje; 3 — Gornja plo- dica; 4 — Nosac detonatorske kapsle; 5 — Donja plodica; 6 — Udarna igla; 7 — Opruga naletnika; 8 — Naletnik; 9 — Gornja dahura; 10 — Telo upaljaca; 11 — Donja dahura; 12 — Segment; 13 — Ko§u- lica trasera; 14 — ObeleZavajude punjenje; 15 — Detonatorska kapsla; 16 — Nosad inicijalne kapsle; 17 — Inicijalna kapsla; 18 — Utvrdivac udarnog mehanizma; 19 — Granidni pusten; 20 — Osigurava- juda opruga; 21 — Utvrdivad centrifugalnog osigurada; 22 — Centrifugalni osigurac; 23 — Opruga ccn- trifugalnog osigurada; 24 — Vodica naletnika; 25 — Kosi centrifugalni osigurad; 26 — Opruga; 27 — Poklopac; 28 — Civija; 29 — Vodica. 391
u kosuljicu zrna. Zadnji deo upaljada je konusan i sa donje strane postoji udubljenje u koje se ugraduje traser. Udarni mehanizam, tj. mehanizam za inerciono dejstvo je ugraden u prednju supljinu upaljaca i sastoji se od: segmenta (12), naletnika (8) sa udarnom iglom (6) sa vodicom naletnika (24), opruge naletnika (7), utvrdivaca (18), donje i gornje cahure (9 i 11) sa osiguravajucom oprugom (20) i centrifugalnog osiguraca sa oprugom (22 i 23). Udarna igla sa na- letnikom odvojena je oprugom naletnika koji prilikom leta zrna razdvaja inicijalnu kapslu od udarne igle. Igla je u naletniku utvrdena pertlo- vanjem. Nosac inicijalne kapsle (16) sluzi da se u njega smesti inicijalna kapsla (17) i da ogranici kretanje naletnika napred. Inicijalna kapsla u nosacu utvrdena je pertlovanjem po obimu. Ispod inicijalne kapsle stavljen je podmetad od preSpana. Inicijalna kapsla sa nosacem, nakon laboracije utvrduje se utvrdivacem. Nosac detonatorske kapsle (4) obezbeduje sigurnost upaljaca u slu- caju aktiviranje detonatorske kapsle (15). Sastoji se od tela nosaca, vodice (29) sa kosim centrifugalnim cepovima (25) i oprugama (26). U telo nosaca detonatorske kapsle ugradena je detonatorska kapsla M17P3 i dodatni centrifugalni osigurac (civija) — (28). Ovaj osigurad sluzi da zabravi nosad detonatorske kapsle u armiranom polozaju. Nosac prenosnog eksplozivnog punjenja (1) spoljnim navojima utvr- duje sve podsklopove i elemente upaljada, sem trasera. Prenosno eksplo- zivno punjenje je od trotila i nalazi se u odgovarajucoj cahurici i pertlo- vanjem utvrdeno. U montaznom polozaju lezi aksijalno sa inicijalnom kapslom, ali je od ove odvojeno nosacem detonatorske kapsle (4). Izmedu nosaca prenosnog punjenja i nosaca detonatorske kapsle, postavljena je celicna plocica (3). Ovakva plodica, ali sa otvorom u sredini, nalazi se i izmedu nosaca detonatorske i inicijalne kapsle (5). Zadatak ovih plocica je da sprece nezeljeno uspostavljanje vatrenog lanca na rela- ciji — inicijalna kapsla — prenosno eksplozivno punjenje. Traser (14) je smeSten u celicnu cahuricu (13) i navijen u telo upa- ljaca. Traser pri sagorevanju omogucava osmatranje zrna nasvim dalji- nama neposrednih gadanja. Pripaljuje se od barutnih gasova pri opaljenju metka. Vreme gorenja trasera iznosi 2,5 sek. 1683. — Dejstvo upaljaca. Upaljac DI,M61P1 deluje pri sudaru zrna sa dovoljno otporom preprekom, koja je u stanju da stvori uslove za funkcionisanje delova upaljaca. Konstrukcija upaljaca obezbeduje sigurno funkcionisanje zrna u odredenom intervalu kineticke energije, koja je neophodna za dobijanje Hopkinsonovog efekta. Funkcionisanje udarnog mehanizma. U momentu opaljenja metka i pri kretanju zrna kroz cev oruda, polozaj pojedinih sklopova i delova u upaljadu podinje da se menja. Usled sile inercije, koja nastaje zbog pra- volinijskog kretanja zrna kroz cev oruda, gornja dahura (9) se krece unapad i pri tom sabija sigurnosnu oprugu (20). Na taj nacin gornja ca- hura se spusta u donji polozaj, dime sprecava kretanja ustranu centrifu- galnog osiguraca (22). Ovakav polozaj gomje cahure ostaje za sve vreme kretanja zma u cevi. 392
Ukoliko nastane kocenje zma u cevi, usled prljavstine u kanalu, pri- sustva nekog stranog tela i dr. koje pruia otpor normalnom kretanju zma, takode se javlja sila inercije suprotnog smera, ali istog pravca. Usled po- jave ove sile, gornja i donja dahura zajedno sa sabijenom sigumosnom oprugom krecu se unapred do naslona na granidni prsten (19). U tom slu- daju, prevremeno kretanje centrifugalnog osiguraca ustranu, sprecavace donja cahura. Na ovaj nadin, u oba sludaja centrifugalni osigurad drzi naletnik (8) u osiguranom polozaju. Ovakvim polozajem delova udarnog mehanizma upaljada u cevi i funkcionisanjem gornje odnosno donje ca- hure za vreme kretanja zrna, obezbedena je potpuna sigumost upaljaca u cevi oruda. Kada zrno napusti cev oruda i prestane dejstvo aksijalne sile inercije, pod dejstvom sigurnosne opruge i donja cahura zauzece raniji tj. odgo- varajuci — montazni polozaj. Posto su cahure zauzele donji odnosno gornji polozaj, oslobada se centrifugalni osigurac i isti pocinje da se krece ustranu. Osigurac, pod uticajem centrifugalne sile, sabijajuci svoju oprugu (23) izlazi iz udubljenja u naletniku. Na taj nadin naletnik je osloboden i pripremljen za dejstvo. Izmedu igle (6) i nosaca inicijalne kapsle (16) nalazi se opruga naletnika (7) koja sprecava naletanje igle na kapslu za vreme leta zrna. Nakon izvrsenja navedenih procesa, udarni mehanizam je armiran i spreman za dejstvo. Rad mehanizma za osiguranje detonatorske kapsle. U momentu opa- ljenja metka i pri kretanju zrna kroz cev oruda, na elemente mehanizma za osiguranje detonatorske kapsle (detonatorskog mehanizma) dejstvuje aksijalna sila inercije i centrifugalna sila. Pri ovome, elementi detonator- skog mehanizma miruju sve dotle, dok centrifugalna sila ne postane veca od sile inercije. Kada se ovaj uslov ispuni, tada pocinje kretanje elemenata mehanizma. Prvo se krecu ustranu kosi cepovi centrifugalnih osiguraca (25), sabijajuci svoje opruge (26). Za sigumost upaljaca u cevi, bitno je da kretanje kosih centrifugalnih osigurada ne pocinje sve dok centrifu- galna sila ne naraste toliko, da moze da savlada silu inercije. Proracunima elemenata detonatorskog mehanizma, obezbedeno je da se to desava na kraju cevi, tj. kada centrifugalna sila postane dovoljna, da ovo kretanje odpocne. Nakon povlacenja centrifugalnih osiguraca ustranu, usled ove sile nastaje zaokretanje nosada detonatorske kapsle. Nakon ovog, divija (28) zabravljuje nosac detonatorske kapsle u armiranom polozaju. Na taj nacin detonatorska kapsla je postavljena u osi sa iglom, inicijalnom kap- slom i prenosnim punjenjem. Funkcijom elemenata upaljada u udarnom i detonatorskom mehani- zmu, upaljac DI,M61P1 je u cevi potpuno siguran, a po izlasku iz cevi armiran je i moze doci do dejstva samo .ukoliko pri kretanju zrna naide na odreden otpor. Polozaj elemenata upaljaca nakon armiranja je sledeci: udarni meha- nizam je nakon funkcionisanja elemenata u cevi i neposredno ispred usta cevi pripremljen za dejstvo — centrifugalni osigurad povucen je ustranu, naletnik sa iglom je osloboden, gornja cahura se pod dejstvom opruge vratila na svoje mesto (naletnik sa iglom od naletanja na inicijalnu kapslu osiguran je oprugom naletnika). U mehanizmu za osiguranje detonatorske kapsle je po izlasku zrna iz cevi, nakon funkcionisanja elemenata, kapsla detonatora dovedena u 393
osi sa inicijalnom kapslom i prenosnim punjenjem, i zabravljena je. Ovim polozajem detonatorske kapsle obezbedeno je sigurno prenoSenje detona- cije na prenosno punjenje — na detonator. Na taj nadin pripremljeno je sve za aktiviranje detonatora pri susretu zrna sa preprekom. Dejstvo upaljaca DI,M61P1 sastoji se u tome, sto pri susretu zrna sa ciljem, dolazi do deformacije balisticke каре, odnosno prednjeg vrha zrna. Pri ovoj deformaciji smanjuje se kineticka energija zma. Smanjenje kine- ticke energije manifestuje se usporenjem zma, odnosno pojavom relativ- nog kretanja izmedu pokretnih i nepokretnih delova u upaljadu. Do relativnog kretanja slobodrdh delova upaljaca dolazi usled pojave sile inercije, nastale usporenjem zrna. Kako je sila inercije aksijalnog smera, a u upaljadu je moguce kretanje samo naletnika udarnog meha- nizma u ovom smeru, to pri usporenju zma dolazi do njegovog kretanja, a time i do kretanja udarne igle prema kapsli. Obzirom da je naletnik sa iglom Slobodan u udamom mehanizmu, to pri kretanju unapred treba da pored sile inercije savlada i silu udarne opruge. Znaci, sila inercije naletnika treba da bude toliko velika da moze da savlada ove prepreke pri svom kretanju i da obezbedi da igla izazove dejstvo inicijalne kapsle. U vezi toga, otpor na koji zmo pri letu naide, mora imati odredenu vrednost, tj. mora izazvati takvo usporenje zma, koje ce dovesti do pojave inercijalne sile naletnika, dovoljno velike da izazove aktiviranje inicijalne kapsle. Plamen sa inicijalne kapsle se kroz otvor na donjoj plocici prenosi na detonatorsku kapslu a od ove se dalje prenosi na prenosno eksplozivno punjenje. Prenosno punjenje prenosi dejstvo na detonatorski koladid, a ovaj aktivira eksplozivno punjenje u zrnu. Tako je uspostavljen ceo inici- jalni lanac, koji pocinje kada igla izvrSi ubadanje, odnosno aktiviranje inicijalne kapsle, a zavrsava se dejstvom detonatorskog kolacica. Ostali elementi u upaljacu su nepokretni, jer su tako konstruktivno reseni i dovedeni nakon armiranja da aksijalna sila inercije ne moze iza- zvati njihovo kretanje. 1684. — Sigurnost upaljaca. Upaljac DI,M61P1 je potpuno osiguranog tipa. Sigurnost se ogleda u tome sto je upaljac potpuno siguran za trans- port i rukovanje, kao i pri prolazu zma kroz cev oruda i na putanji. Sigurnost za transport i rukovanje je postignuta na taj nacin sto je naletnik sa iglom u svom montaznom polozaju zabravljen u udamom me- hanizmu, tako da igla ne moze da izvrsi aktiviranje inicijalne kapsle, sve dok se ne izvrsi armiranje naletnika. Dalja sigurnost upaljaca se ogleda u nemogucnosti da se plamen od inicijalne kapsle prenese na detonatorsku kapslu, jer detonatorska kapsla lezi ekscentricno od ose upaljada. Ako bi iz bilo kojih razloga doslo do aktiviranja inicijalne kapsle, plamen se ne bi mogao preneti na detonatorsku kapslu. Takode, ako dode do dejstva detonatorske kapsle, ono se ne moze preneti na prenosno punjenje, jer je detonatorska kapsla izvan inicijalnog lanca. Dakle, osiguranje upaljada ostvareno je mehanickim prekidom inicijalnog lanca, koji se sastoji u po- meranju detonatorske kapsle iz ose inicijalnog lanca i u zabravljivanju naletnika centrifugalnim osiguradem. U sludaju da pri transportu ili rukovanju dode do nezeljenog pada zrna ili kompletnog metka sa visine do pet metara, zrno, odnosno komple- 394
tan metak, nisu opasni za dalje transportovanje, rukovanje i gadanje. Оvo pod uslovom da pri padu nije do§lo do odiglednih trajnih deformacija bilo kog elementa metka. Ako zmo, odnosno kompletan metak, padne sa visine preko 5 metara, tada nije dozvoljeno gadanje bez prethodnog kontrolno-tehnickog pregleda. Sigumost upaljaca u cevi oruda. Potpuno armiranje upaljada zavrsava se tek na ustima cevi, kada pocinje kretanje centrifugalnog osiguraca u udarnom mehanizmu i kosih centrifugalnih osiguraca u detonatorskom mehanizmu. Prema tome, prenosenje plamena sa inicijalne kapsle, ili pak prenosenje dejstva sa detonatorske kapsle. u cevi nije moguce, jer je pre- kinut inicijalni lanac. Sigumost upaljaca na putanji. Obzirom da se armiranje upaljaca zavrsava ispred usta cevi i da je upaljac posle ovoga sposoban za dejstvo, sigumost upaljaca na putanji ogleda se u tome, sto je za dejstvo upaljaca potreban odredeni otpor. Ukoliko na ovaj otpor zrno ne naide, nece ni noci do dejstva upaljaca. Vrednost otpora pri kome upaljac ne funkcionise, izrazena je kao otpor koji pruza drvena daska debljine 25 mm. Znaci, pri sudaru zrna na putanji sa otporom koji je jednak ili manji od navedenog, nece doci do dejstva upaljaca. Sigumost upaljaca, a time i zrna na putanji, obezbedena je oprugom naletnika. Svojom silom opruga drzi naletnik sa iglom u donji krajnji polozaj. Sil^ opruge je znatno veca od sila koje na putanji pokrecu naletnik unapred. Sigurnost upaljaca pri dejstvu. Pri gadanju u realnim borbenim uslo- vima, treba voditi racuna о napred izlozenoj osetljivosti i sigumosti upa- ljaca. Ne sme se dozvoliti da zrno na putu do cilja pogodi u drvo ili slifcnu prepreku. Kratkotrajni prolaz zrna kroz rastinje kao sto su visoka trava, zito ili kukuruzna stabla nece dovesti do prevremenog dejstva. S druge strane, kod upaljaca D1,M61P1 iskljucena je mogucnost poluarmiranja pri padu sa visine do 5 metara i nedelovanje na tlu pri malim padnim uglo- vima, sto je karakteristika za ovakve vrste upaljaca. 1685. — Kosuljica je Celicna, otvorena sa obe strane. Na prednjem delu je navijena balisticka кара, a na zadnjem upaljac. Na cilindricnom delu postoje dva centrifugalna prstena: jedan pri samom vrhu kosuljice, a drugi iznad vodeCeg prstena. Vodeci prsten je izraden od bakra. Deo pozadi njega je cilindriCno-konusan. Balisticka кара sluzi da zrnu obezbedi najpovoljniji balisticki oblik i da zastiti eksplozivno punjenje koje se nalazi izvan zidova kosuljice. Izradena je od aluminijumske legure, presovanjem pod pritiskom. Navo- jima je spojena sa kosuljicom zma. U cilju zastite od korozije, koSuljica zrna sa balistickom kapom obojena je sivomaslinastom bojom. 395
SiEkspldzivno punjenje je izradeno od flegmatizovanog. heksogena/koji se direktno presuje u kosuljicu zrna. Jedan deo eksploziva viri van kosu- ljice i radi zastite od ostecenja, oblozen je aluminijumskom pokrivkom. Presovanje eksploziva vrsi se u viSe faza, da bi se dobila sto ujednacenija gustina eksploziva po celoj duzini zrna. U dnu eksplozivnog punjenja postoji udubljenje u koje se stavlja detonatorski koladic. Ovaj kolacic predstavlja vezu izmedu detonatora upaljaca i eksplozivnog punjenja, radi uspostavljanja eksplozivnog inicijalnog lanca. Izraden je od tetrila (55 gr) i smesten u aluminijumsku genu, koja radi lakseg naleganja na zidove kosuljice zrna ima svoj produzetak. Zaptivni bakarni prsten sluzi da spreci prodiranje barutnih gasova u navojni spoj kosuljice zrna i upaljaca. Prsten se utiskuje presovanjem u kanal (oblika lastinog repa), nakon navijanja upaljada. 1686. — Cahura (M55) je izradena od mesinga izvlacenjem. Blago je konusna. Na dancu cahure je izraden otvor sa navojima za uvijanje topov- ske kapsle. Od korozije je zasticena pasiviziranjem spoljne povrsine i lako- vanjem unutrasnje povrsine. 1687. — Barutno punjenje je od nitroceluloznog baruta oznake NC-31, koje je smesteno najpre u kesu od svilenog platna, a potom u cahuru. Fiksiranje barutnog punjenja u cahuri izvrseno je pomocu kartonskog poklopca. Radi sto efikasnijeg pripaljivanja barutnog punjenja u cahuri, isto ima dve pripale od crnog baruta — osnovnu i dopunsku. Osnovna pripala (30 gr) je u svilenoj kesici kruznog oblika i prisivena je za dno kese ba- rutnog punjenja. Dopunska pripala (40 gr) je prethodno smestena u celu- loidnu cevcicu, a potom u svilenu kesicu i postavljena je kroz sredinu barutnog punjenja, paralelno sa duzom osom punjenja. U vrhu barutnog punjenja stavljen je listic (20 gr) legure za debaka- risanje cevi. 1688. — Topovska kapsla (TK,M55P1) je slicna kapsli TK,M55A koja je opisana u tacki 1675. Razlika je u sledecem: — visina ispusta za pertlovanje je kod ove kapsle nesto manja; — kapsla M55P1 ima dve pokrivke umesto jedne, kao sto je to slucaj sa kapslom M55A; — telo kapsle je zasticeno od korozije patiniranjem. Dejstvo ove kapsle je istovetno sa dejstvom topovske kapsle TK,M55 (tacka 1658). 1689. — Funkcionisanje zrna pri sudaru sa preprekom, kao i obja- snjenje fenomena Hopkinsonovog efekta, dato je kod opisa metka 105 mm sa POZ,M67. 396
- (8) 122 mm metak sa vezbovnim zrnom M68 1690. — Metak sa vezbovnim zrnom namenjen je za izvrsenje arti- Ijerijskih nastavnih gadanja, radi sticanja neophodnog iskustva. Za ga- danje vezbovnim metkom treba ko- ristiti tablice gadanja za 120 mm me- tak sa TF granatom OF-462 (s). Tezina vezbovnog metka je 26,9 kilograma, a duzina 711 mm. Metak 122 mm sa vezbovnim zrnom M68, je dvodelni i sastoji se od zrna i bojeve cahure. Zrno (si. 350) ima sledece elemente: upaljac, kosuljicu, obelezavajuce punjenje i inertno punjenje. Upaljac. Kompletiranje vezbov- nog metka izvrseno je upaljacem KTM-1. Opis upaljaca dat je u tacci 1207. Upaljac nije navijen na gra- natu, vec se posebno cuva. Do upo- trebe, usta kosuljice zatvorena su za- stitnim ёеропъ Pre gadanja sa upa- ljaca se obavezno skida kapica. Kosuljica je ista kao kod metka sa TF granatom OF-462. Obelezavajuce punjenje je opi- sano kod 85 mm vezbovnog metka M68. Inertno punjenje je identicno sa punjenjem kod 85 mm metka sa ve- zbovnim zrnom M68. Razlika je je- dino u tezini punjenja. Kod vezbov- nog metka 122 mm ovo punjenje je tesko 3,6 kg. Bojeva cahura vezbovnog metka je od metka sa TF granatom OF-462. Dejstvo vezbovnog metka isto je kao i 85 mm metka sa vezbovnim zrnom M68. SI. 350 — 122 mm vezbovno zrno M68: 1 — Upaljad; 2 — Obelezavajuce punjenje I; 3 — Obelezavajuce punjenje II; 4 — Inertno punjenje; 5 — Kosuljica granate. 397
SI. 351 — 122 mm manevarski metak M71: 1 — Masa za hermetizaciju; 2 — Kartonski cilindar; 3 — Kartonski kruzici; 4 — Cahura; 5 — Prizma od к art ana; 6 — Kartonski kru- iici; 7 — Barutno punjenje; 8 — Pripala; 9 — Topovska kapsla. SI. 352 — Drveni cep za gadanje hidrozrnom iz 122 mm haubice M38, (s) (9) 122 mm manevarski metak M71 1691. — Prema nameni i konstrukciji, ovaj metak (si. 351) je isti kao 105 mm manevarski metak M71. Cahura je originalna, od bojeve mu- nicije, u koju je uvijena topovska kapsla »BD«. Barut je NC-01, tezine 300 gr, a pripala od crnog baruta u svilenoj kesici. Tezina baruta u pripali je 50 gr. Kartonski elementi su isti kao kod 105 mm manevarskog metka M71. Tezina metka je 3750 gr. (10) 122 mm skolski metak M66, sa trenutno-fugasnom granatom 1692. — U osnovi, ovaj metak se u pogledu konstrukcije, ni u demu ne razlikuje od skolskog metka M66 za 105 mm haubice Ml Al i M56. 398
Upaljad (RGM-2) zje inertan, a koSuljica nalivena olovom do odredene tezine. Dance kosuljice snabdeveno je predkom radi izvlacenja granate iz cevi oruda. Spolja, kosuljica je obojena plavo. Cahura je originalna, od bojeve municije, sa inertnom topovskom kapslom »BD«. Barutna punjenja su od drvene strugotine. Ima ih ukupno pet. Zatvorena su odozgo karton- skim poklopcem, ali nije izvrsena hermetizacija. 1693. — Osim prethodnog, postoji i 122 mm skolski metak M66, sa tempirnom granatom. Jedina razlika izmedu ova dva metka je ta da je ovaj drugi kompletiran duplodejstvujucim (inertnim) upaljadem D-l. 1694. — Kuka za izvlacenje granata iz cevi oruda, za vreme probe punjenja — praznjenja, je ista kao prethodne, izuzev sto je kuka za 122 mm haubicu M38 dugacka 1515 mm. Precnik kuke je isti (0 = 14 mm), a tezina inercionog tega je oko 2,5 kg. Kuka je inace sastavni deo RAP-a oruda. (11) 122 mm opitni metak 1695. — Opitni metak za haubicu M38 je u pogledu namene i kon- strukcije istovetan sa prethodnim opitnim mecima. Kod hidro zrna je razlika u obliku i dimenzijama сера (si. 352) i kolicini vode. Zapravo kod ovog oruda 0 prednjeg preseka сера je 124,5 mm, a zadnjeg 129 mm. Ukupna duzina depa je 120 mm, a tezina vode za nalivanje u cev iznosi 25 J., za ugao gadanja od 20°, a 27 1. za ugao od 63°. (12) Tehnicki podaci za municiju 122 mm za haubicu M38, (s) 1696. — Tehnicki podaci za municiju 122 mm, vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 87 Naziv elementa Materijal Teiina (gr) Duzina (mm) Metak sa trenutno-fugasnom i tempirnom granatom M55 Upaljac M51A5 i MTS'Q,M5O1A1 Celik, silumin, mesing 975 151 Kosuljica Celik 17600 474 Eksplozivno punjenje TNT 3410 — Cahura Mesing 2940 284 Barutno punjenje M55 NC barut 2010 — Barutno punjenje M56 NC barut 1745 — Topovska kapsla TK,M55 Mesing 80 25 Kompletan metak sa upaljadem M51A5 — 27000 | 763 399
1 Naziv elementa । Materijal i Tezina । (gr) Duzina । (mm) Metak sa trenutno-fugasnom : i tempimom granatom OF-462 (s) Upaljac (RGM,RGM-2) Celik 480 104 Upaljad (D-l) Celik, mesing 510 104 Kosuljica Celik 17870 495 Eksplozivno punjenje TNT 3410 —— Cahura Mesing 2940 284 Celik 2800 284 Barutno punjenje NC barut 2075 —• Topovska kapsla BD Mesing 70 25 Kompletan metak — 26845 746 Metak sa trenutno-fugasnom granatom F-460 (s) Upaljad RG-6 Celik 420 1 1 104 KoSuljica Celik 18000 397 Eksplozivno punjenje Amatol-trotil 4580 — Bojeva dahura — 5085 284 Kompletan metak j 28085 i ~ Metak sa protivoklopnim-obelezavajucim zrnom M69 Upaljad (DI,M61P1) Celik 750 no Kosuljica s aupaljacem Celik 11900 602,5 Eksplozivno punjenje Fleg. heksogen 3840 — Cahura Mesing 2940 285 Barutno punjenje NC-31 2500 — Pripala (osnovna i dopunska) Cmi barut 70 — Topovska kapsla (TK,M55P1) Mesing 80 25 Kompletan metak — 21330 765 (13) Balisticki podaci za municiju 122 mm za haubicu M38 (s) 1697. — Balistidki podaci za municiju 122 mm, vide se iz sledeceg pregleda: 400
Pregled 88 Naziv metka Vo (m/sek) Pmax (kg/cm3) Domet (m) Probojnost (mm) Primedba METAK sa trenutno-fugasnom i tempirnom granatom M55 515 2600 11975 METAK sa trenutno-fugasnom i tempirnom granatom OF-462, (s) 515 2350 11800 METAK sa trenutno-fugasnom granatom F-460, (s) 439 2350 9040 METAK sa POZ M69 j i 640 1 2350 *) (14) Pakovanje municije 122 mm za haubicu M38, (s) 1698. — Municija 122 mm upakovana je u drvene sanduke. Sanduci su novi, obojeni sivomaslinasto, a obelezeni zutom bojom. Na bocnim stranama imaju rucke za nosenje. 1699. — Meci sa trenutno-fugasnom i tempirnom granatom M55 upa- kovani su po sledecem: dva kompletna metka (granata i bojeva Cahura) sme&ena su u sanduk dimenzija 790X510X230 mm. Bruto tezina sanduka je 72 kg. Zajedno sa municijom (u isti sanduk) upakovani su i upaljadi i to po dva komada u kartonsku kutiju, kao i plamenogasitelj. 1700. — Remontovani sovjetski meci sa trenutno-fugasnom granatom OF-462 i F-460, upakovani su na isti nacin kao i municija jugoslovenske izrade, izuzev §to su upaljadi smesteni u bakelitne (nemacke trofejne) kutije, umesto kartonskih. 1701. — Sovjetska municija sa trenutno-fugasnom i tempirnom gra- natom OF-462 i OF-462A, je upakovana po dva metka u drveni sanduk dimenzija 940X390X190 mm. Bruto tezina sanduka je 65 kg. Upaljaci za municiju nisu skupa sa mecima vec u posebnoj (originalnoj) ambalazi. Upaljadi RGM i RGM-2 upakovani su po 16 komada u cincanu herme- ticku kutiju. Po detiri ovakve kutije (64 upaljaca) smesteno je u drveni sanduk dimenzija 510X470X180 mm. Bruto tezina sanduka je 45 kg. Upaljaci D-l upakovani su po 20 komada u cindanu hermeticku kutiju. Po Cetiri ovakve kutije (80 upaljaca), smesteno je u drveni sanduk. 1702. — Meci sa protivoklopnim obelezavajudim zmom M69, upako- vani su po sledecem: * Na oklopu debljine do 120 mm, pod uglom od 30°, zrno odvaljuje sloj mate- rijala tanjirastog oblika dimenzija oko 160X200X25 mm i tezine min. 5000 gr. 26 401
— jezgro kompletno zmo smesteno je u kartonsku kutiju 0 139 mm, duzine 620 mm. Bruto tezina kutije je 17,5 kg. Spoj poklopca i tela kutije omotan je lepljivom trakom; — dve kompletne bojeve cahure upakovane su u kartonsku kutiju 0 146 mm, duzine 606 mm. Bruto tezina kutije je 12,9 kg. Spoj poklopca i tela kutije sa obe strane kutije, omotan je lepljivom trakom; — dva kompletna metka (u kartonskim kutijama) smesteno je u dr- veni sanduk dimenzija 770X500X220 mm. Bruto tezina sanduka je 63 kg. 1703. — Pakovanje vezbovnih metaka M68 izvrseno je u ambalazu od bojeve municije — dva kompletna metka u drvenom sanduku. Detalji pakovanja objasnjeni su u tacki 1699. Upaljaci KTM-1 posebno su upakovani. 1704. — Pakovanje manevarskih metaka M71 je isto kao pakovanje ovih metaka kod 105 mm haubice M56 i M2A1. Razlika je samo u dimen- zijama kartonske kutije, s obzirom na drugi gabarit cahura 122 mm. Dimenzije kutije su 440X295X330 mm. 1705. — Skolski meci M66 upakovani su na isti nacin kao bojevi meci 122 mm. Kuke za praznjenje oruda pakuju se po dva komada u posebno izra- dene sanduke. Dimenzije sanduka su sledece: 1065X210X140 mm. San- duci su spolja obojeni sivomaslinasto a oznake su zute. (15) Obelezavanje municije 122 mm za haubicu M38, (s) 1706. — Municija 122 mm sa trenutno-fugasnom granatom M55 obe- lezena je po sledecem: A — OZNAKE NA UPALJACU Na telu upaljaca zigom su utisnuti podaci о vrsti, modelu i vremenu usporenja dejstva upaljaca (UTU,M51A5 — 0,05 sek), i seriji upaljada (SRB5501). В — OZNAKE NA KOSULJICI GRANATE Na cilindricnom delu kosuljice, ifcutom bojom navedeni su s jedne strane podaci о kalibru i modelu oruda (122 mm haub. M38), a s druge, vrsta i model granate i laboracna serija i rata municije (TREN. FUG. M55; TV5602-2). Na prednjem ozivalnom delu granate data je s jedne strane oznaka za vrstu eksplozivnog punjenja (T), a s druge strane, tezinski znak gra- nate (+). C — OZNAKE NA CAHURI METKA Na plastu cahure su crnom bojom naneti podaci о modelu barutnog punjenja (M56), kalibra, vrsti i modela oruda (122 mm haub. M38), kolicini, vrsti i seriji baruta u dopunskom barutnom punjenju (1366 gr NC-34 — MBL5503), kolicini, vrsti i seriji baruta u osnovnom punjenju 402
(352 gr NC-24 — MBL5502) i pripali (30 gr CB — BK5504). Na kraju, navedena je laboradna serija i rata municije (TV5602-2). D — OZNAKE NA KESICAMA BARUTNIH PUNJENJA Na kesicama barutnih punjenja su crnom stamparskom bojom naneti podaci о broju delimidnog punjenja (osnovno, prvo, drugo ltd.), kalibar, vrsta i model oruda (122 mm haub. M38), tezina baruta u gramima, vrsta i serija baruta (352 gr — za osnovno punjenje — NC-24, MBL5709) i labo- radna serija i rata municije (TV5703-9). E — OZNAKE NA TOPOVSKOJ KAPSLI Na dance topovske kapsle utisnuti su zigovima sledeci podaci: TK,M55 (naziv i model kapsle), SRB5501 (laboracna serija kapsle). F — OZNAKE NA DRVENOM SANDUKU Osnovni podaci о municiji dati su na poklopcu sanduka, a sadrze sledece: — 122 mm haub. M38 (kalibar, vrsta i model oruda); — 2 kom (kolicina metaka u sanduku); — METAK SA TREN. FUG. GRAN. M55 (vrsta i model granate); — TV,5602-2 (laboracna serija municije); — BAR. PUNJ. M56 SA PLAMENOGASITELJEM (model barutnog punjenja i plamenogasitelj); — upaljad: UTU.M51A5 0,05 sek (vrsta i model upaljada i vreme usporenja); — + — BRUTO: 72 kg (tezinski znak i bruto tezina sanduka s mu- nicijom). Na prednjoj strani sanduka navedeni su samo podaci о kalibru, skra- cena vrsta granate i model granate (122 mm TF-M55). Na desnoj bocnoj strani sanduka navedeni su podaci о barutu. Sadrzaj podataka isti je kao na dahuri. 1707. — Municija 122 mm sa tempimom granatom M55 obelezena je na nesto drugojadiji nadin, u odnosu na prethodan iz razloga, sto je ona proizvedena posle izlaska propisa о obelezavanju municije u JNA (posle 1957. godine). Oznake na kosuljici granate, date su sve na jednoj strani. SadrZaj i raspored je slededi: + T TEMP. M55 TV5901-1 Oznake na bojevoj dahuri nisu izmenjene u odnosu na prethodni metak, kako po sadrZaju tako i po rasporedu te se moze koristiti ved dato objasnjenje. Za razliku od prethodnog metka, gde su tako reci svi podaci dati na poklopcu sanduka, kod municije sa tempirnom granatom su potpuni 26* 403
podaci о municiji navedeni na prednjoj strani sanduka, dok su ostali (manje znacajni) rasporedeni na ostale delove sanduka. Konkretan izgled obelezavanja sanduka vidi se iz sledeceg primera (prednja strana sanduka): 122 mm HAUB.M38 UPALJAC 2 КОМ MTSQ.M501A1 METAK SA TEMP.GRAN. M55 + + Bruto 72 kg TV5901-1 BARUTNO PUNJENJE M56 PLAMGAS Na poklopcu i levoj bocnoj strani sanduka navedeni su sledeci podaci: 122 mm T,M55 TV5901-1 Na desnoj boCnoj strani sanduka dati su svi podaci о barutu, koji su uglavnom isti kao na cahuri metka. 1708. — Sovjetska municija 122 mm sa trenutno-fugasnom granatom OF-462 (A), koja je u nas odiscena i zasticena od korozije i prepakovana u novu ambalazu, obelezena je na sledeCi nadin: A — OZNAKE NA UPALJAClMA Na upaljaCima postoje originalne oznake о modelima (RGM,D-l i si.) kao i podaci о proizvodaCu i seriji. В — OZNAKE NA AMBALAZI UPALJACA Kao §to je veC navedeno, upaljaci (RGM, RGM-2 i D-l) su upakovani u cincane kutije po 16 odnosno 20 komada. Na kutiji sa 16 upaljaca tipa RGM navedeni su sledeci podaci: 122 mm HAUBBICA M38 16 КОМ. UPALJACA RGM-2 ZA TREN. FUG. GRAN. OF-462 Na sanduku sa Cetiri kutije sa upaljaCima, navedeni su isti podaci kao na cinCanoj kutiji, s tim sto je data ukupna kolicina upaljaca u sanduku (64 komada) i bruto tezina sanduka (45 kg). Oznake za ambalazu upaljaca D-l su slicne indeksaciji upaljaca RGM. Oznake na koSuljici granate i Cetiri su date na isti naCin kao kod tempime granate M55 (tacka 1707). Podaci na kesicama barutnog punjenja nisu menjani. C — OZNAKE NA TOPOVSKOJ KAPSLI Topovske kapsle za ovu municiju su originalne sovjetske, te su i po- daci na njima autentiCni. Oznake se odnose na seriju i godinu proizvodnje (66 — 44) i model (BD). Podaci su utisnuti zigovima na dance kapsle. 404
Obelezavanje sanduka za pakovanje municije izvrseno je kao kod municije sa tempirnom granatom M55. 1709. — Remontovana sovjetska municija sa trenutno-fugasnom gra- natom OF-462 (A) i F-460 obelezena je po jugoslovenskom sistemu obele- zavanja, tj. po propisima koji su izdati 1957. god. Primer ovog obelezavanja dat je kod tempime granate M55. 1710. — Meci sa protivoklopnim obelezavajucim zrnom M69 obelezeni su po sledecem: A — OZNAKE NA UPALJACU „ Na telu upaljaca, na konusnom delu, utisnute su zigovima sledece oznake: SRB7101 (oznaka proizvodaca, godina izrade i serija); DI.M61P1 (vrsta i model upaljaca); TK i VK. В — OZNAKE NA ZRNU Na balistickoj kapi je zutom stamparskom bojom dat tezinski znak zrna ( + + ) i vrsta eksploziva (HF9). Na cilindricnom delu (izmedu centrirajucih prstenova), takode zutom bojom naneti su sledeci podaci: 122 mm TOP M31/3 i HAUB. M38 (kalibar, vrsta i model oruda za koje je zmo namenjeno); POZ, M69 (vrsta i model zma); MOL6901-1 (oznaka proizvodaca, godina i serija izrade i rata). Na cilindricnom delu zrna, neposredno ispod vodeceg prstena, nanet je pojas zelene boje sirine 10 mm, koji oznacava da zrno ima traser. C — OZNAKE NA CAHURI Na plastu cahure, crnom bojom, naneti su sledeci podaci: — PUNJENJE M69 (model barutnog punjenja); — 122 mm HAUB. M38 (kalibar, vrsta i model oruda); — 2500 p (tezina barutnog punjenja); — NC-31, MBL6901 (vrsta baruta, oznaka proizvodaca, godina i se- rija izrade); — CB — BK6901 (podaci za pripalu barutnog punjenja); — MOL 6901-1 (laboracna serija municije — oznaka proizvodaca, godina, serija i rata izrade municije). Na kesici barutnog punjenja, kao i na etiketi na poklopcu cahure, dati su uglavnom slicni podaci kao na cahuri. D — OZNAKE NA TOPOVSKOJ KAPSLI Na telu kapsle utisnuti su zigovima podaci о vrsti i modelu kapsle (TK, M55P1) i seriji kapsle (SRB7001). E — OZNAKE NA AMBALAZl ZA PAKOVANJE METAKA a) Oznake na kartonskoj kutiji za pakovanje zrna Na cilindriCnom delu kartonske kutije, zutom bojom su nanete sle- dece oznake: 405
+ 122 mm TOP М31/37 i HAUB. M38 PROTIVOKLOP. OBEL. ZRNO M69 MOL 7001-1 UPALJAC DI, M61P1 SRB7001 BRUTO: 15,750 gr Na poklopcu kartonske kutije nanet je pojas zelene boje sirine 15 mm. b) Oznake na kartonskoj kutiji za pakovanje bojevih cahura Na cilindri2nom delu kutije, takode zutom bojom nanete su sledece oznake: 122 mm HAUB, M38 2 КОМ CAHURA SA BAR. PUNJ. M69 ZA ZRNO POZ,M69 MOL7001-1 BRUTO: 12,9 kg c) Oznake na dryenom sanduku Podaci na drvenom sanduku odnose se na upakovane elemente i uglavnom su istog sadrzaja kako je napred navedeno. 1711. — Obelezavanje vezbovne municije izvrSeno je po sledecem: A — OZNAKE NA UPALJACU Oznacavanje upaljaca objasnjeno je u prethodnim odeljcima. В — OZNAKE NA KOSULJICI ZRNA Kosuljica je obojeno belo, izuzev vodeceg prstena i upaljaca koji su lakovani. Oznake su nanete crnom stamparskom bojom. Sadrzaj oznaka je sledeci: + + 122 mm HAUBBICA M38 VEZB. M68 RZK6801-1 Na cilindricnom delu kosuljice, na 30 mm iznad vodeceg prstena, utisnuta je zigom oznaka »V« radi raspoznavanja vezbovnog zrna pri pre- trazivanju terena nakon gadanja: C — OZNAKE NA BOJEVOJ CAHURI Posto je za laboraciju upotrebljena bojeva cahura od metka sa TF granatom OF-462, to su i oznake iste kao kod bojevog metka, tacka 1708. 406
D — OZNAKE NA DRVENOM SANDUKU Na sanduku postoje sve oznake о bojevoj municiji (sa TF granatom OF-462), s tim sto je na stranama sanduka gde postoje oznake, nanet beli pojas, kao znak da je u pitanju veibovna municija. Preko ovih belih pojaseva ispisan je sledeci tekst: 122 mm VEZB. M68 RZK6801-1 1712. — Obelezavanje manevarske municije i ambalaze izvrseno je po sledecem: A — OZNAKE NA METKU Na plastu cahure je crnom stamparskom bojom ispisan sledeci tekst: 122 mm HAUB. M38 MANEVARSKI METAK M71 300 gr NC-01, MBL6956 СВ, BK7101 RZK7101-1 OPASNO PRI GADANJU DO 100 M. В — OZNAKE NA KARTONSKOJ KUTIJI Na etiketi koja je nalepljena na kartonskoj kutiji, dati su isti podaci kao kod A —, s tim sto je dodat broj upakovanih metaka (6 komada). 1713. — Obelezavanje Skolskih metaka M66 i ambalaze je u priricipu isto kao kod 105 mm skolske municije za haubicu M18/43. 14) 122 mm MUNICIJA ZA TOP M31/37, (s) 1714. — Za 122 mm top M31/37, postoje sledece vrste metaka: — 122 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom M59; — 122 mm metak sa trenutno-fugasnom (kratkom) granatom OF-471 N, (s); — 122 mm metak sa trenutno-fugasnom (kratkom) granatom OF-471, (s), remontovan; — 122 mm metak sa trenutno-fugasnom (dugackom) granatom, (s), remontovan; — 122 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom, (n), remontovan; — 122 mm metak sa tempirnom (kratkom) granatom OF-471N, (s); — 122 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-471, (s); — 122 mm metak sa protivoklopnim obelezavajucim zmom M69; — 122 mm skolski metak M66, sa trenutno-fugasnom granatom; — 122 mm Skolski metak M66, sa pancirno-obelezavajucim zrnom; i — 122 mm opitni metak. 407
(1) 122 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom M59 1715. — Metak sa trenutno-fugasnom granatom M59, namenjen je za unistavanje zive sile i otkrivenih ciljeva, kao i za unistavanje komandnih mesta i osmatracnica, polozaja artiljerije, minobacaCa, raketnih rampi i dr. Metak (si. 353) se sastoji od: upaljaca, kosuljice sa eksplozivnim pu- njenjem, Cahure, barutnog punjenja i topovske kapsle. 1716. — Upaljac UTU.M51A5 je obraden, (taC. 792—796) te se treba koristiti datim opisom. 1717. — Kosuljica je izradena od granatnog celika, kovanjem. Napred je otvorena radi laboracije eksploziva i uvijanja upaljaca. Spolja ima dva centrirajuca i jedan vodeci prsten. Vodeci prsten je od bakra i upresovan je u odgovarajuci kanal na koSuljici. Deo pozadi vodeceg prstena je cilin- driCno-konusan. Na dance kosuljice je privarena CeliCna ploCica, koja sprecava da barutni gasovi prodru do eksplozivnog punjenja u granati (prilikom opaljenja metka) kroz eventualne prskotine na dancetu. Eksplo- zivno punjenje je od trotila, tezine 3180 gr., koji je naliven u koSuljicu. S prednje strane, eksplozivno punjenje je izdubljeno radi smestaja dopun- skog eksplozivnog punjenja. Dopunsko eksplozivno punjenje izradeno je od trotila u vidu dva kolacica razlicite gustine presovanja. Ukupna tezina TNT-a za ove pojaCnike je 134 gr. Iznad dopunskog eksplozivnog punjenja namestena je aluminijumska gena, u koju ulazi detonator upaljada po navijanju istog na granatu. Usta kosuljice granate su zatvorena bakelitnim cepom. Kosuljica je spolja sva obojena sivomaslinastom bojom, izuzev vodeceg prstena. 1718. — Cahura je blagokonusna, bez grlica. Izradena je od mesinga, postupkom dubokog izvlaCenja. Na dancetu cahure postoji otvor sa navo- jima za uvijanje topovske kapsle. Cahura je zasticena od korozije pati- niranjem. 1719. — Barutno punjenje M59 je od nitroglicerinskog (toplog) baruta NGT-255. Po konstrukciji je promenljivo. Sastoji se od osnovnog i tri delimicna barutna punjenja. Osnovno barutno punjenje se sastoji od barutnih stapova vezanih u snop, koji je neposredno, bez platnene kese, stavljen u Cahuru. Sa donje strane ovog punjenja priCvrscena je pripala od crnog baruta. Delimicno barutno punjenje br. 1 i 2 su takode izradena od barutnih stapova, ali su isti smesteni u platnene kase i stavljene iznad osnovnog barutnog punjenja. Ova barutna punjenja su jednake tezine. Delimicno barutno punjenje br. 3 je po organizaciji sliCno osnovnom, ali je znatno manje. Smesteno je iznad osnovnog, ali tako da ga obuhva- taju 1. i 2. punjenje svojim obimom. Povrh baruta, stavljen je debakarizator. Hermetizacija barutnog pu- njenja je izvrsena pomocu dva kartonska poklopca i hermetizirajuce mase. Gornji kartonski poklopac se pre gadanja obavezno uklanja. 408
2, 3 _7_ . 8_ S1. 353 — 122 mm metak sa trenu- tno-fugasnom granatom M59: a) Granata: 1 — Upaljad; 2 — Dopunski de- tonator; 3 — KoSuljica granate; 4 — Eksplo- zivno punjenje; 5 — Plodica. b) Bojeva da- hura: 1 — Kartonski poklopci; 2 — Delimi- dno barutno punjenje or. 1; 3 — Delimidno barutno punjenje br. 2; 4 — Delimidno ba- rutno punjenje br. 3; 5 —- Osnovno barutno punjenje; 6 — Cahura; 7 — Pripala; 3 — Topovska kapsla. b) ____4 409
1720. — Topovska kapsla TK,M55P2 (si. 354) se sastoji od tela (4), udaraca (7), inicijalne kapsle (5) i pojacnika plamena od crnog baruta (3). Telo je izradeno od delika a od korozije zasticeno cinkovanjem ili fosfatiranjem a zatim lakovanjem. Hermetizacija barutnog pojacnika iz- Sl. 354 — Topovska kapsla TK,M55P2 za 122 mm municiju sa TF granatom M59: 1 — Masa za hermetizaciju; 2 — Po krivka; 3 — Barutno punjenje; 4 — Pripala; 5 — Telo kapsle; 6 — Inici- jalna kapsla; 7 — Vodica udarada — prsten; 8 — Udarad. vrsena je pomocu pokrivke od kalajno-olovne legure ili pergament papira slepljenog sa gazom. Iznad pokrivke je sloj §elaka radi bolje hermeticnosti. Na dancetu kapsle postoje tri udubljenja za kljuc radi uvijanja odnosno odvijanja kapsle, posto ista ima na telu havoje. Dejstvo ove kapsle je sledece: kineticka energija udarne igle oruda se prenosi na udarac (7) koji svojim trnom deformise cance sa inicijalnom sme§om (5). Usled ovog dolazi do opaljenja smese i prenosa plamena na pripalu (4) a zatim na barutno punjenje kapsle (3). Plamen barutnog punjenja probija pokrivku (2) i vrsi paljenje barutnog punjenja u cahuri. (2) 122 mm metak sa trenutno-fugasnom (kratkom) granatom OF-471N, (s) 1721. — Metak sa trenutno-fugasnom granatom OF-471N1) je name- njen za unistavanje zive sile neprijatelja i lakih tehnickih sredstava, kada je upaljac podesen na trenutno dejstvo. Medutim, ako se upaljac regulise da dejstvuje usporeno, onda se metak moze upotrebiti i za rusenje od- brambenih fotifikacijskih objekata. Metak se sastoji od: upaljaca, kosuljice sa eksplozivnim punjenjem, cahure, barutnog punjenja i topovske kapsle. 1722. — Upaljac RGM i RGM-2 obradeni su kod 122 mm municije za haubicu M38. *) Napomena о izvedenim radovima na odrZavanju municije, koja je data u tadki 1659, odnosi se i na ovu municiju. 410
1723. — Kosuljica (si. 355) je od celika sa ustima na prednjem delu, radi uvijanja upaljada. Na spoljnjem delu koSuljice postoje dva centrira- juda i jedan vodeci prsten. Vodeci prsten je od bakra. Deo pozadi vodedeg prstena je cilindridno-konusan. Na usta koSuljice navijen je zaStitni bake- litni dep. Kosuljica je spolja obojena sivomasli- nasto, izuzev vodeceg prstena. Centriraju- ci prstenovi su zasticeni lakom. Eksplo- zivno punjenje je od trotila. 1724. — Cahura je ista kao kod met- ka sa trenutno-fugasnom granatom M59 (tacka 1718). 1725. — Barutno punjenje je od ni- troglicerinskog baruta NDT-3, 19/1 ili NT- -3, 19/1. Organizacija barutnog punjenja je ista kao kod metka sa trenutno-fugas- nom granatom. 1726. — Topovska kapsla (BD) je opi- sana kod municije 76 mm za top M42 (s). (3) 122 mm metak sa trenutno-fugasnom (kratkom) granatom OF-471N, (s), remontovan 1727. — U pogledu namene i kon- strukcije, ovaj metak u svemu odgovara prethodnom metku, izuzev sledeceg: — koSuljica granate pri remontu je obojena po svim celicnim povrsinama; — upaljaci (RGM, RGM-2) remonto- vanih metaka su spolja odisceni i zaStideni od korozije bojenjem, a upakovani su u bakelitne kutije po jedan komad, koje su smestene u sanduk s municijom; — cahure su rekalibirane i zasticene od korozije pasivizacijom; — barutno punjenje (M58) je od ba- ruta NGH-225, a topovska kapsla TK,M55 i M55A. Kapsle su opisane kod 122 mm municije za haubicu M38. SI. 355 — 122 mm trenutno* -fugasna granata OF-47IN, kratka, (s): 1 — ZaStitni dep; 2 — KoSuljica gra- nate; 3 — Eksplozivno punjenje. (4) 122 mm metak sa trenutno-fugasnom (dugackom) granatom OF-471, (s), remontovan 1728. — U pogledu namene, konstrukcije i nacina kompletiranja ele- menata, ovaj metak je istovetan sa metkom opisanim u tacki 1727. Razlika 411
je jedino u tome sto granata OF-471 (si. 356) ima izrazito duzi prednji ozivalni deo i navijenu glavicu za upaljac. 1729. — Postoje i meci (istovetni su prethodnim) koji nisu remonto- vani, vec samo ocisceni i zasticeni od korozije, od strane jedinica za teh- nicko odrzavanje municije. Detalji о ovome objasnjeni su u tacki 1659. SI. 356 — 122 mm trenutno- -fugasna granata OF-471, du- gadka, <s): 1 — ZaStilni dep; 2 — Glavica; 3 — KoSuljica granate;' 4 — Eksplozivno punjenje. SI. 357 — 122 mm pancirno-obeleza- vajuce zrno BR-471, (s): 1 — Kosuljica zrna; 2 — Eksplozivno pu- njenje; 3 — Dno; 4 — Upaljad. 412
(5) 122 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom (n), remontovan 1730. — Metak sa trenutno-fugasnom granatom je namenjen za uni- stavanje zive sile i lakih tehnidkih sredstava. Metak se sastoji od upaljada, kosuljice sa eksplozivnim punjenjem i bojeve cahure. 1731. — Upaljac UTU,M51A5P1 je opisan kod municije 75 mm za ВО, M20 (a). Popravka »P1« odnosi se na izmenu navoja, tj. prilagodava- nje za nemadku municiju. 1732. — Kosuljica je od delika, izradena kovanjem iz jednog komada. Na njoj su jedan centrirajuci i jedan vodeci prsten. Vodeci prsten je od sinterovanog gvozda. Deo pozadi vodeceg prstena je konusan. Eksplozivno punjenje je od amatola. 1733. — Bojeva cahura je ista kao kod metka sa trenutno-fugasnom granatom M59, izuzev sto su ove dahure kompletirane topovskim kapslama TK,M55 ili TK.M55A. Opis ovih kapsli dat je kod 122 mm municije za haubicu M38. Barutna punjenja se za izvesnu kolidinu metaka ne nalaze u cahurama, vec je po jedno kompletno barutno punjenje sa topovskom kapslom i plamenogasiteljem, smesteno u bitumeniziranu kartonsku ku- tiju. Kutija je hermetizovana pomodu lepljive trake. (6) 122 mm metak sa tempirnom (kratkom) granatom OF-471N, (s) 1734. — Metak sa tempirnom granatom1) je isti kao metak sa trenut- no-fugasnom granatom OF-471N (opisan u tadki 1727), izuzev Sto je ovaj kompletiran duplodejstvujucim upaljadem D-l. Opis upaljada dat je kod 122 mm municije za haubicu M38. (7) 122 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-471, (s) 1735. — Metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-471,1) namenjen je za gadanje oklopljenih tehnidkih sredstava. Sastoji se od: zrna i bojeve dahure. Zrno (si. 357) dine slededi elementi: koSuljica sa eksplozivnim punjenjem i upaljac sa traserom. 1736. — Kosuljica je od visokokvalitetnog celika, termicki specijalno obradena, te ima vrlo veliku otpornost. Ima dva centrirajuca i jedan vodedi prsten. Vodeci prsten je od bakra. Deo pozadi vodeceg prstena je konusan. *) Napomena data u tadki 1659 о izvrsenim radovima na odrzavanju ove muni- cije u nas, odnosi se i na ovu municiju. 413
Ispod centrirajuceg prstena postoje dva kanala, trouglastog preseka koji imaju ulogu »lokalizatora«. Zadnji deo kosuljice je izdubljen radi sme§taja eksplozivnog punjenja i upaljaca. Kosuljica je sa zadnje strane zatvorena dnom, koje je navo- jima utvrdeno za kosuljicu. U dnu postoje navoji za uvijanje upaljada. Eksplozivno punjenje je od smese flegmatizovanog heksogena i alumi- nijuma u prahu i nosi naziv A-IX-2. Tezina punjenja je oko 300 gr. 1737. — Upaljac MD-8 opisan je kod municije 85 mm za obalski i ten- kovski top. 1738. — Bojeva cahura je istovetna sa cahurom metka sa trenutno- -fugasnom granatom OF-471N, tacka 1724, 1726. (8) 122 mm metak sa protivoklopnim obelezavajucim zmom M69 1739. — Metak sa protivoklopnim obelezavajucim zrnom M69 je u pogledu namene isti kao odgovarajuci metak opisan kod 122 mm haubice M38. Kao sto je ved redeno u tadki 1681, zrno M69 je isto za haubicu i top te о njemu ovde nece biti reci. Bojeva dahura medutim (si. 358), se znatno razlikuje. Ista se sastoji od dahure, barutnog punjenja i topovske kapsle. 1740. — Cahura je izradena od mesinga (Ms72) izvlacenjem. Blago je konusna i bez grlida. Dance je masivno sa obodom po periferiji i otvorom za topovsku kapslu na sredini. Od korozije je zasticena pasiviziranjem spoljne povrsine i lakovanjem unutrasnje povrsine. 1741. — Barutno punjenje je od nitroceluloznog baruta oznake NC-33. Smesteno je u svilenu kesu pa u dahuru. Fiksiranje barutnog punjenja u cahuri izvrseno je poklopcem (donjim), a zastita od prodiranja vlage, takode poklopcem (gomjim), preko kojeg je stavljena hermetizirajuca masa. Radi lakseg vadenja gornjeg poklopca, na isti je nalepljena traka od keper platna. Barutno punjenje je snabdeveno sa dve pripale od crnog baruta — osnovnom i dopunskom. Osnovna pripala (30 gr) je u okrugloj kesici od svile koja je priSivena sa donje strane barutnog punjenja, a dopunska (40 gr) je postavljena kroz sredinu baruta, paralelno sa duzom osom pu- njenja. Barut je najpre stavljen u celuloidnu cevdicu a potom u kesicu od svilenog platna. U vrh barutnog punjenja je postavljena legura za debakarisanje cevi. 1742. — Topovska kapsla (TK,M55P1) je opisana kod 122 mm muni- cije za haubicu M38. 1743. — Dejstvo metka, tj. funkcionisanje zma pri sudaru sa prepre- kom, kao i fenomen Hopkinsonovog efekta, objasnjeni su kod 105 mm metka sa POZ,M67. 414
(9) 122 mm skolski metak M66, sa trenutno-fugasnom granatom 1744. — Skolski metak M66 je slican u pogledu konstrukcije ostalim skolskim mecima modela M66. Kom- pletiran je kosuljice granate izvrSeno je inertnim upaljadem UTU.M51A5 Pl. U dance kosuljice ugradena je precka radi praznjenja oruda za vre- me probe punjenja — praznjenja. Odgovarajuca tezina granate dobije- na je nalivanjem potrebne kolicine olova. Sa spoljne strane, kosuljica je obojena plavo. Cahura je od bojevog metka sa inertnom kapslom TK, M55A. Barutno punjenje je od dr- vene strugotine. Ima ukupno pet de- limidnih punjenja. Sa gornje strane izvrseno je zatvaranje cahure kar- tonskim poklopcem. 1745. — Za 122 mm top M31/37 postoji i skolski metak M66 sa pancirno-obelezavajuCim zrnom, cija konstrukcija uglavnom odgovara na- pred opisanim skolskim mecima. 1746. — Kuka za vadenje gra- nate — zrna iz cevi oruda je ista kao kod 122 mm haubice M38. Inade, ku- ka je sastavni deo RAP-a oruda. (10) 122 mm opitni metak 1747. — Razlika izmedu ovog opitnog metka i prethodnog (tacka 1695) je osim u gabaritnim dimenzi- jama i tezini i u tome sto je za gada- nje hidrozrnom potrebno u cev na- liti 29 1 vode. Dimenzije depa (si. 352) su iste kao za 122 mm haubicu M38. SI. 358 — 122 mm bojeva cahura za metak sa protlvoklopnim obelezava- jucim zrnom M69: 1 — Kartonski poklopci; 2 — Cahura; 3 — Kesa sa barutnim punjenjem; 4 — Barutno punjenje; 5 — Dopunska pripala od crnog baruta; 6 — Osnovna pripala od crnog ba ruta; 7 — Topovska kapsla. I к (слкл 415
(11) Tehnicki podaci za municiju 122 mm za top M31/37, (s) 1748. — Tehnicki podaci za municiju 122 mm vide se iz slededeg pregleda: Pregled 89 Naziv elementa I Materijal Te2ina (gr) Duiina (mm) Metak sa trenutno-fugasnom i tempirnom granatom (svib modela) Upaljad M51A5 Celik, silumin, mesing 975 151 Upaljad RGM, RGM-2 Celik, mesing 480 104 Upaljad D-l Celik, AL Ms 510 104 KoSuljica Celik 20744 500 Eksplozivno punjenje TNT 3180 — Dopunski detonator TNT 134 — Cahura Mesing 8500 780 Barutno punjenje NGT-225 6200 —' Pripala Crni barut 130 — Topovska kapsla Mesing 80 23 Kompletan metak — 40000 1313,5 Metak sa trenutno-fugasnom granatom (n) remontovan Upaljad M51A5P1 Celik, silumin, mesing 975 151 Kosuljica Celik 16945 472 Eksplozivno punjenje Amatol 3180 — Cahura Mesing 8500 780 Barutno punjenje NGH-225 5800 — Pripala Crni barut 100 — Topovska kapsla Mesing 80 23 Kompletan metak — 35580 1306 Metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-471 Upaljad (MD-8) I 1 Celik 150 64 Kosuljica Celik 25500 400 Eksplozivno punjenje TNT i Al 300 — Cahura Mesing 8500 780 Barutno punjenje NC barut 6800 — Pripala Crni barut 100 — Topovska kapsla BD Mesing 70 25 Kompletan metak — 41000 1065 416
Naziv elements । Materijal Тейпа (gr) Duiina (mm) Metak sa protivoklopnim-obeleiavajuCim zrnom M69 UpaljaC DI,M61P1 Celik 750 110 KoSuljica sa upaljadem Celik 11900 602,5 Eksplozivno punjenje Flegmatizovani heksogen 3840 — Cahura (M59) Mesing 8500 785 Barutno punjenje NC-33 3500 — Pripala Crni barut 70 — Topovska kapsla (TK,M55P1) Mesing 80 25 Kompletan metak — 27900 1262 (12) Balisticki podaci za municiju 122 mm za top M31/37, (s) 1749. — Balistidki podaci za municiju 122 mm vide se iz sledeCeg pregleda: Pregled 90 Naziv metka Vo (m/sek) Pmax (kg/cm2) Domet (m) Probojnost Primedba METAK sa trenutno-fugas- nom i tempirnom granatom i pancirno-obelezavajucim zmom BR-471 800 2750 19750 — METAK sa protivoklopnim obelezavajucim zrnom M69 700 2000 13200 * (13) Pakovanje metaka 122 mm za top M31/37 1750. — Municija 122 mm je upakovana po jedan kompletan metak u drveni sanduk. Sanduci su novi, obojeni sivomaslinasto i obelezeni zutom bojom. 1751. — Meci sa trenutno-fugasnom granatom M59 upakovani su po sledecem: jedan kompletan metak (granata i bojeva cahura) smesten je ♦ Na oklopu debljine do 120 mm pod uglom od 30° zrno odvaljuje sloj mate- rijala tanjirastog oblika dimenzija oko 160X200X25 mm i tezine min. 5 kg. 27 417
u drveni sanduk dimenzija 860X370X220 mm. Bruto tezina sanduka je 53 kg. U istom sanduku sa metkom nalazi se upaljac u kartonskoj herme- tizovanoj kutiji, kao i plamenogasitelj. 1752. — Sovjetska municija sa trenutno-fugasnom i tempirnom gra- natom (OF-471 i OF-471N) upakovana je na isti nacin kao nasa municija sa trenutno-fugasnom granatom M59, izuzev sto su upaljaci (RGM i D-l) posebno upakovani — kao kod municije 122 mm za haubicu M38. 1753. — Remontovana sovjetska i nemacka municija upakovana je po jedan metak (granata i bojeva cahura) u drveni sanduk dimenzija 860 X X400X240 mm. Bruto tezina sanduka za sovjetsku municiju je 55 kg a za nemacku 52 kg. Upaljaci su upakovani po jedan komad u kartonsku — bakelitnu kutiju i smesteni u isti sanduk s municijom. Za izvesnu koli- cinu nemackih remontovanih metaka, barutna punjenja sa kapslama i plamenogasiteljem smestena su u kartonske kutije, umesto u cahure. 1754. — Meci sa protivoklopnim obelezavajucim zrnom M59 upako- vani su po sledecem: — jedno kompletno zmo smeSteno je u kartonsku kutiju 0 139 mm duzine 620 mm. Bruto tezina kutije je 17,5 kg. Spoj poklopca i tela kutije obavijen je lepljivom trakom; — bojeva cahura je neposredno smestena u drveni sanduk; — jedna kartonska kutija sa zrnom i bojeva cahura smesteni su u drveni sanduk dimenzija 870X360X240 mm. Bruto tezina sanduka je 41,7 kg. 1755. — Skolski meci M66 upakovani su na isti nacin kao bojevi — jedan kompletan metak u dr venom sanduku. Kuke za praznjenje oruda pakuju se u poseone sanduke po dva ko- mada. Dimenzije sanduka su sledece: 1565X210X140 mm. Sanduci su spolja obojeni sivomaslinasto, a oznake su zute. (14) Obelezavanje municije 122 mm za top M31/37 (s) 1756. — Municija sa trenutno-fugasnom granatom M59, kao i njena ambalaza s obzirom da je proizvedena posle donosenja propisa о obeleza- vanju municije, (1957) oznadena je na nacin objasnjen za metak sa tempir- nom granatom M55 za 122 mm haubicu M38 (s). 1757. — Sovjetska municija (OF-471N i BR-471) koja je u nas oci- scena i zasticena od korozije i prepakovana u novu ambalazu, obelezena je po propisima о obelezavanju municije u JNA. Obelezavanje ambalaze za pakovanje upaljada (RGM, RGM-2 i D-l) objasnjeno je kod municije za haubicu M38 (s). 1758. — Sovjetska (OF-471N i OF-471) i nemacka remontovana mu- nicija sa trenutno-fugasnom granatom, obelezena je kao municija sa TF granatom M59. 1759. — Meci sa protivoklopnim obelezavajucim zrnom M69 obele- zeni su po sledecem: 418
— oznake na zrnu sa upaljacem (s obzirom da je zmo zajednicko za top i haubicu) objasnjeni su kod haubice M38; — oznake na cahuri nanete su crnom stamparskom bojom po plastu. Sadrzaj je sledeft: PUNJENJE M69 122 mm TOP M31/37 3500 p NC-33, MBL6901 CB,BK6901 MOL6901-1 Na kesici barutnog punjenja, kao i etiketi na poklopcu, dati su uglav- nom slicni podaci kao na cahuri; — oznake na topovskoj kapsli objasnjene su kod haubice M38; — obelezavanje kartonske kutije za pakovanje zrna M69 je isto kao kod haubice M38, s obzirom da je zrno zajednidko. 1760. — Obelezavanje sanduka za pakovanje metaka, izvrseno je po sledecem: A — OZNAKE NA PREDNJOJ STRANI SANDUKA 122 mm TOP М31/37 UPALJAC DI,M61P1 SRB,7001 1 КОМ METAK SA PROTIVOKLOPNIM OBELEZAVAJUCIM + + ZRNOM M69 MOL7001-1 BRUTO ........ BARUTNO PUNJENJE M69 В — OZNAKE NA POKLOPCU I LEVOJ BOCNOJ STRANI SANDUKA 122 mm POZ,M69 MOL7001-1 C — OZNAKE NA DESNOJ BOCNOJ STRANI SANDUKA BARUTNO PUNJENJE M69 NC-33, MBL7001 Na poklopcu, ceonoj i zaceonoj strani, nanet je pojas zelenom bojom Sirine 30 mm, kao znak da je municija sa traserom. 1761. — Obelezavanje Skolskih metaka M66 i ambalaze je u principu isto kao kod 105 mm skolske municije za haubicu M18/43. 27* 419
a) SI. 359 — 127 mm metak sa trenu- tnom granatom, remontovan za obalski top D-45, (n): a) Granata: 1 — Udarad; 2 — Balistidka кара; 3 — Upaljad; 4 — Detonatorska kapsla; 5 — Dopunski detonator; 6 — KoSuliica granate; 7 — Eksploziv- no punjenje; 8 — PodloSka; 9 — Dno; 10 — Prsten. b) Bojeva dahura: 1 — Pokrivka barutnog punjenja; 2 — Cahura; 3 — Barutno punjenje; 4 — Kesa za barut; 5 — Pripala; 6 — Topovska kapsla. b) 420
15) 127 mm MUNICIJA ZA OBALSKI TOP D-45 (n) 1762. — Za 127 mm obalski top, postoje sledede vrste metaka: — 127 mm metak sa trenutnom granatom, (n), remontovan; — 127 mm metak sa osvetljavajudim zmom, (n), remontovan. (1) 127 mm metak sa trenutnom granatom, (n), remontovan 1763. — Metak sa trenutnom granatom namenjen je za gadanje nepri- jateljskih plovnih objekata i unistavanje zive sile i vatrenih sredstava. Metak (si. 359) se sastoji od sledecih glavnih elemenata: — upaljaca; — kosuljice granate sa balistickom kapom i dnom; — eksplozivnog punjenja sa dopunskim detonatorom; — dahure; — barutnog punjenja, i — topovske kapsle. 1764. — Upaljac KzC/27 (si. 360) je udami trenutnog dejstva. Neosi- guran je, jer nema prekinut inicijalni lanac. Sastoji se od aluminijumskog tela u koje je sa prednje strane smesten nosad udarne igle sa iglom a sa zadnje nosac segmenata i inicijalne kapsle. Sa gornje strane, telo upaljaca je otvoreno radi prolaza udarada za vreme sudara granate sa preprekom. U montaznom polozaju, segment! (5) su skupljeni i na okupu ih drzi opruga (4). Na ovaj nacin udama igla (3) sa svojim nosacem (2) ne moze dovesti do dejstva inicijalnu kapslu, u slucaju pada granate sa vece visine ili grubog rukovanja. Inicijalna kapsla (9) nalazi se u svom nosadu (8). Sa zadnje strane je utvrdena navrtkom (10). Armiranje i dejstvo upaljaca. Za vreme prolaza granate kroz cev oruda, u upaljacu nema nikakvih promena polozaja delova, s obzirom da je sila trenja veda od centrifugalne sile. Po prestanku ubrzanja, segment! (5) se razmicu (okrecuci se oko svojih osovinica), sireci time oprugu (4). Ovim je otvoren prolaz udamoj igli (3) ka inicijalnoj kapsli (9). U toku leta granate na putanji, osiguravajuca opruga (6) ne dozvoljava kretanje igle ka kapsli. Pri sudaru s preprekom, udarad (si. 359, pozicija 1) potiskuje nosac udame igle sa iglom nanize i dovodi do dejstva inicijalnu kapslu. Plamen od inicijalne kapsle inicira detonatorsku kapslu (si. 359, poz. 4; a ova dopunski detonator (si. 359, poz 5) od dega se dovodi do dejstva eksplozivno punjenje granate. 1765. — KoSuljica je celidna. Na prednjem delu je ozivalnog oblika, dok je zadnji cilindrican. Kosuljica nema izrazito istaknuta centrirajuda ojacanja. Pri dnu cilindridnog dela su dva vodeca prstena koji su izradeni od bakra. Na prednji deo kosuljice navijena je balistidka кара granate. U vrhu, кара ima otvor (sa navojima) za smestaj udarada upaljada. Udarac je od drveta sa metalnim vrhom preko kojeg se uvija u balisticku kapu. Takode na prednjem delu, kosuljica ima izradene navoje za uvijanje upa- 421
SI. 360 — Upaljad KzC/27 za 127 mm metak sa trenutnom granatom, (n), remontovan: 1 — Telo upaljada; 2 — Nosad udarne igle; 3 — Udarna igla; 4 — Opruga; 5 — Segment; 6 — Osigura- vajuda opruga; 7 — Osovinica; 8 — Nosad inicijalne kapsle; 9 — Inicijalna Kapsla; 10 — Utvr- divad inicijalne kapsle. 422
IjaCa i koSuljice'dopunskog detonatora. Dance kosuljice zatvoreno je po- sebno izradenim dnom. U cilju hermetizacije ovog spoja, a pre svega radi spreCavanja prodora vrelih barutnih gasova ka eksplozivnom punje- nju, pri opaljenju metka, izmedu dna i kosuljice postavljen je zaptivni prsten od olova. 1766. — Eksplozivno punjenje je od TNT-a koje je izradeno u vidu gotovih komada i tako smesteno u kosuljicu. Prednji deo eksplozivnog punjenja cini poseban deo u obliku konusa radi toga sto se na tom delu kosuljice granate suzava. Dopunski detonator je takode od trotila, nesto vece gustine presovanja. Sastoji se od dva valjcica od kojih gornji ima ugradenu detonatorsku kapslu. Sa donje strane izmedu eksploziva i dna kosuljice postavljen je podmetac od kartona radi fiksiranja punjenja u lezistu. 1767. — Cahura je izradena od mesinga. Blago je konusna i bez grlica. Na dancetu ima otvor sa navojima za uvijanje topovske kapsle TK,M4P1. 1768. — Barutno punjenje (M58) je od nitroglicerinskog (hladnog) baruta, izradenog u vidu sipki. Tezina barutnog punjenja iznosi 8100 gr. Sa donje strane (ka topovskoj kapsli) punjenje je uvuceno u svilenu kesu sa cije je donje strane prisivena pripala od crnog baruta (100 gr). Svilena kesa se prostire do 1/3 visine barutnih Sipki. Ostali deo barutnog punjenja uvezan je pantljikom na dva mesta. Sa gornje strane barutno punjenje je prekriveno mesinganom pokrivkom koja na vrhu ima otvor. Ovaj otvor je zasticen bakarnom folijom, a spoj mesingane pokrivke i cahure hermetizo- van je selakom. 1769. — Topovska kapsla (TK,M4P1) je opisana u tacki 1793. (2) 127 mm metak sa osvetljavajucim zrnom (n), remontovan 1770. — Metak (si. 361) sa osvetljavajucim zrnom namenjen je za osvetljavanje bojista pri nocnim dejstvima. Sastoji se od zrna i bojeve Cahure. 1771. — Zrno sacinjavaju sledeci glavni delovi: upaljad, kosuljica, osvetljavajuci skiop i padobran. 1772. — Upaljac (Zt.Z.S/60) je isti kao upaljac Zt.Z.S/30, koji je opisan kod municije 88 mm za pav top M18, (n), izuzev sto mu maksimalno vreme tempiranja iznosi 60 sekundi i sto nema detonatora. 1773. — Kosuljica je celicna, cilindricnog oblika sa posebno izradenim dnom. Ima dva centrirajuca i dva vodeCa prstena. VodeCi prstenovi su od sinter materijala. U vrhu, kosuljica je suzena i ima navoje za uvijanje upaljaca. 1774. — Osvetljavajuci skiop. Izbacivanje baklje iz zrna vrsi punjenje od crnog baruta, koje je smesteno neposredno ispod upaljaca. Sila pritiska, stvorena sagorevanjem izbacnog punjenja, prenosi se na osvetljavajucu baklju preko celicne dijafragme. Dijafragma ima Cetiri otvora za prolaz plamena radi pripaljivanja baklje. Na delu ka upaljacu, baklja ima najpre 423
SI. 361 — 127 mm metak sa osvetlja- vajucim zrnom za obalski top D-45, (n): a) Zrno: 1 — Upaljad; 2 — Pojadnik; 3 — izbacno punjenje od crnog baruta; 4 — Di- jafragma; 5 — Pripala osvetljavajude baklje; 6 — Prenosna smeia; 7 — Osvetljavajuda ba- klja; 8 — Kartonski cilindar; 9 — Cahura; 10 — KoSuljica zrna; 11 — Veza padobrana sa bakljom; 12 — Segment; 13 — Padobran; 14 — Dno zrna. b) Bojeva dahura: 1 — Pok- rivka barutnog punienja; 2 — Cahura; 3 — Barutno punjenje; 4 — Kesa za barut; 5 — Pripala; о — Topovska kapsla. 424
pripalnu smesu, zatim prenosnu smesu i na kraju osvetljavajucu sme§u, koja je u stvari nosioc svetlosne energije baklje. Osvetljavajuca baklja je smeStena u Cahuru na dijem se dnu nalazi ispust za vezu sa padobranom. 1775. — Padobran sluzi da omoguCi blago spustanje osvetljavajuce baklje. Izraden je od tankog lanenog platna. Sa bakljom je povezan celic- nim sajlama. 1776. — Bojeva cahura se donekle razlikuje od bojeve cahure metka sa trenutnom granatom. Nairne, cahura za ovaj metak je celicna i to plast je izraden motanjem od celicnog lima, a dance iz posebnog komada i zava- rivanjem spojeno sa plastom. Na dancetu sa unutrasnje strane postoje tri ispupcenja kao i celicni prsten za utvrdivanje topovske kapsle. Barutno punjenje i topovska kapsla su isti kao kod prethodnog metka izuzev sto je ovde tezina baruta manja za oko 1700 gr. (3) Tehnicki podaci za municiju 127 mm za obalski top D-45, (n) 1777. — Tehnicki podaci za municiju 127 mm vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 91 Naziv elementa Materijal i Tezina • (gr) I : 1 1 ( Duzina । (mm) Metak sa trenutnom granatom, (n), remontovan Upaljad (KzC/27) Aluminijum 270 65 KoSuljica Celik 24000 570 Eksplozivno punjenje TNT 1750 j i — Cahura Mesing 9200 j 680 Barutno punjenje NGH — 265 8100 i — Topovska kapsla (TK,M4P1) Celik 70 18 Kompletan metak — ' j 43400 ' ! 1300 Metak sa osvetljavajucim zrnom, (n), remontovan Upaljad (Zt.Z.S/60) Aluminijum, delik 500 ! 67 Kosuljica sa osvetljavajudim sklo- pom i padobranom 24500 । 520 Cahura Celik 7200 1 680 Barutno punjenje NGH — 265 1 6400 1 Izbacno punjenje 1 Crni barut 80 __ Topovska kapsla (TK,M4P1) Celik । * 70 18 Kompletan metak 1 _ 1 i 38700 ' 1317 425
(4) Pakovanje municije 127 mm za obalski top D-45, (n) 1778. — Municija 127 mm upakovana je na sledeci nacin: — dve granate (zrna) smestene su neposredno u drveni sanduk dimen- zija: 670X385X280 mm. Bruto tezina sanduka za municiju sa trenutnom granatom je 68 kg, a sa osvetljavajucim zrnom 66 kg; — jedna bojeva cahura smeStena je u metalnu hermeticku futrolu dimenzija: 0 175 mm, duzina 800 mm. Bruto tezina futrole sa bojevom cahurom za trenutnu granatu je 22 kg a sa bojevom cahurom za osvetlja- vajuce zrno 20 kg. Pomenuta metalna futrola sa bojevom cahurom pred- stavlja spoljnje pakovanje (municije) te se barutna punjenja na ovaj nacin skladiste i transportuju. (5) Obelezavanje municije 127 mm za obalski top D-45, (n) 1779. — Obelezavanje municije izvrseno je po sledecem primeru za metak sa trenutnom granatom: A — OZNAKE NA KOSULJICI GRANATE Granata je spolja obojena sivomaslnasto, a oznake su zute. Na prednjem ozivalnom delu kosuljice granate navedeni su tezinski znaci i oznaka za eksplozivno punjenje. Na cilindriSnom delu, kompletno oznacavanje ima sledeci sadrzaj: 127 mm D.45 OBAL. TOP (n) TREN (n) MTARZ6202,R В _ OZNAKE NA BOJEVOJ CAHURI Na plastu cahure je crnom bojom naveden sledeci tekst: PUNJENJE M58 127 mm D.45. OBAL. TOP (n) 8100 gr NGH-265, SPV5802 CB-BK6001 MTARZ6202,R C — OZNAKE NA METALNOJ FUTROLI Podaci na metalnoj futroli sa bojevom cahurom su uglavnom isti kao na samoj cahuri, s tim sto je jos dodata bruto tezina futrole. Metalna futrola je spolja obojena sivomaslinasto. 426
D — O2JNAKE NA DRVENOM SANDUKU Drveni sanduci za pakovanje metaka 127 mm obojeni su spolja sivo- maslinasto, a obelezavanje je izvrseno zutom bojom. Sadrzaj oznaka je u skladu sa postojecim propisima о obelezavanju municije u JNA. 8. — ARTILJERIJSKA MUNICIJA VELIKOG KALIBRA (152 — 203 MM) 1780. — Kao oruda velikog kalibra, smatraju se sledeci topovi (ha- ubice): — 152 mm haubica M37, (s); — 155 mm haubica Ml, (a); — 155 mm top М2,(a); — 203 mm haubica М2, (a). 1) 152 mm MUNICIJA ZA HAUBICU — TOP M37, (s) 1781. — Za 152 mm haubicu-top postoje sledece vrste metaka: — 152 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom OF-540, (s); — 152 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom, (n), remontovan; — 152 mm metak sa tempirnom granatom OF-540, (s); — 152 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-540, (s); — 152 mm metak sa probojnim zrnom G-530, (s); — 152 mm skolski metak M69, sa trenutno-fugasnom granatom; — 152 mm opitni metak. Sovjetska municija koja je napred navedena je u nas ociscena, zasti- cena od korozije i prepakovana u novu ambalazu. Detalji о ovim radovima objasnjeni su kod 122 mm municije za haubicu M38, (s). (1) 152 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom OF-540, (s) 1782. — Metak sa trenutno-fugasnom granatom namenjen je za uni- stavanje zive sile i tehnidkih sredstava, ako se upaljac podesi na trenutno dejstvo. Pri regulisanju upaljaca na usporeno delovanje, granata se moze koristiti za ruSenje odbrambenih obj ekata, kao i za stvaranje prolaza kroz minska polja i zicane prepreke. Metak (si. 362) se sastoji od: — upaljaca; — koSuljice sa eksplozivnim punjenjem; — cahure; — barutnog punjenja; i — topovske kapsle. 1783. — Upaljac RGM opisan je kod 122 mm municije za haubi- cu M38. 427
1784. — Kosuljica je od celika, izradena kovanjem. Na njoj postoji: glavica, dva centrirajuca i jedan vodeci prsten. Glavica je takode od celika i sa kosuljicom je spojena navojima. U vrhu ima navoje za upaljac. Vodeci prsten je bakarni. Deo pozadi njega je cilindricno-konusan. SI. 362 — 152 mm metak sa trenutno-fu- gasnom granatom OF-540, (s): a) Granata* 1 — Zastitni ёер; 2 — Glavica; 3 — Kosuljica; 4 — Eksplozivno punjenje. b) Bojeva fia- hura: 1 — Masa za hermetizaciju: 2 — Kartonski poklopci: 3 — Delimit: no barutno punjenje; 4 — Osnovno barutno punjenje; 5 — Cahura; 6 — Ba- rutno punjenje; 7 — Pripala; 8 — Topovska kapsla. Kosuljica granate obojena je sivomaslinasto. Centrirajudi prstenovi zasticeni su od korozije plavim transparentnim lakom. Vodeci prsten nije obojen. Eksplozivno punjenje je od trotila koji je naliven u koSuljicu. Tezina eksplozivnog punjenja je 6250 gr. 428
1785. — Cahura je blago konusna, bez grliSa a izradena je od mesinga. Na sredini danceta napravljen je otvor sa navojima za uvijanje topovske kapsle. 1786. — Barutno punjenje moze biti od NC ili NG baruta. Za granatu OF-540 postoji puno i smanjeno punjenje. Oznaka za puno punjenje je Z545 ili ZN545 (sto zavisi od vrste baruta), a za smanjeno Z545U ili 2N545U. Puno barutno punjenje se sastoji od osnovnog (tezine 5000 gr), koje nosi naziv br. 5 i 8 delimicnih punjenja jednake tezine (po 320 gr) — ukupno 7560 gr baruta. Smanjeno barutno punjenje se sastoji od osnovnog (tezine 1240 gr) i 6 delimicnih punjenja iste tezine (po 230 gr) — ukupno 2600 gr baruta. Pripala kod obe vrste punjenja je od 100 gr crnog baruta, koji je stavljen u kesicu a ova prisivena sa donje strane osnovnog punjenja. Iznad barutnog punjenja je stavljen debakarizator. Ucvrscivanje barutnih punjenja izvrseno je kartonskim poklopcima, od kojih je gornji u cilju hermetizacije zaliven odgovarajucom smesom. 1787. — Topovska kapsla BD opisana je kod 76 mm topa M42, (s). (2) 152 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom, (n), remontovan 1788. — Metak (si. 363) sa trenutno-fugasnom granatom je namenjen za unistavanje zive sile neprijatelja, kao i lakih tehnickih sredstava. Sa- stoji se od: upaljaca, kosuljice sa eksplozivnim punjenjem, cahure, barut- nog punjenja i topovske kapsle. 1789. — Upaljac UTU,M51A5P1 je vec ranije opisan. 1790. — KoSuljica je SeliSna sa ustima za uvijanje upaljaca. Do upo- trebe, na vrh kosuljice navijena je kuka za nosenje koja ujedno sluzi i kao zastitni Sep. Na spoljnjem delu, kosuljica ima jedan centrirajuci i jedan vodeci prsten. Vodeci prsten je od sinter materijala. Deo pozadi njega je cilindricno konusan. Kosuljica granate je sa spoljne strane obojena sivo- maslinasto. Eksplozivno punjenje je od amatola. U vrhu je nacinjeno udubljenje za smeStaj eksplozivnog valjSiSa i dopunskog detonatora, radi boljeg pre- nosa detonacionog talasa od upaljaca. 1791. — Cahura je blago konusna, bez grlica, a izradena je od celika (originalna nemacka kratka), ili od mesinga (sovjetska, dugacka). NemaSke Cahure su od korozije zasticene sivomaslinastom bojom. Mesingane cahure nisu posebno zasticivane. 1792. — Barutno punjenje (M60) je od nitroceluloznog baruta (NCD-28). Po konstrukciji je promenljivo. Sastoji se od tri delimicna pu- 429
njenja broj 3, 4 i 5. Trece punjenje je u stvari, osnovno, jer sadrfci prvo, drugo i trece. Za ovo punjenje je sa donje strane prisivena kesica sa crnim barutom. Posto su barutna punjenja, kad se poredaju po visini, vi§a od SI. 363 — 152 mm metak sa trenutno-fuga- snom granatom, (n), remontovan: а) — Pojadnik detOr natora; 3 — Dopunski detonator; 4 — Eksplozivno punjenje; 5 — KoSuljica granate. b) Bojeva dahura: 1 — Pantljika za vezivanje barutnog punjenja; 2 — Delimidna barutna punjenja; 3 — Osnovno oarutno punjenje; 4 — Cahura; 5 — Barutno punjenje; 6 — Pripala; 7 — Topovska kapsla. duzine Cahure (nemadke), to da bi se drzala na okupu, povezana su uzdu- zno pomocu cetiri pantljike. UCvrScivanje barutnog punjenja u sovjetskim cahurama (dugaCkim) izvrseno je pomocu kartonskog poklopca, koji je radi hermetizacije zaliven specijalnom pastom. 430
Barutno punjenje je snabdeverio plamenogasiteljem od kalijum sul- fata. Kesice sa plamenogasiteljem smeStene su pod dve u aluminijumske kutije pa u sanduk s municijom. Jedan deo municije nema cahura, pa su barutna punjenja smestena u kartonske kutije. 1793. — Topovska kapsla. Remontovani meci sa trenutno-fugasnom granatom kompletirani su topovskim kapslama po sledecem: — celicne (kratke) cahure, kapslama TK,M4P1; — mesingane (dugacke) cahure, kapslama TK,M54. U kartonskim kutijama sa barutnim punjenjem (gde ne postoji ca- hura), stavljene su kapsle TK,M54. SI. 364 — Topovska kap- sla TK,M4P1 za 152 mm metak sa TF granatom (n), remontovan: 1 — Masa za hermetizaciju; 2 — Pokrivka; 3 — Barutno punjenje; 4 — Pripala; 5 — Inicijalna kapsla; 6 — Vodica udarada; 7 — Udarad; 8 — Te- lo kapsle. Topovska kapsla TK.M4P1 (si. 364) se sastoji od celicnog tela (8), udaraca (7), inicijalne kapsle (5) i pojacnika od cmog baruta. Telo kapsle ima spolja navoje za uvijanje u dance cahure, te se kapsla moze, u sludaju potrebe zamenjivati. Dejstvo ove kapsle je sledece: udama igla oruda naglo potiskuje udarac napred, koji gnjeci inicijalnu kapslu i dovodi je do dejstva. Plamen inicijalne kapsle zatim pripaljuje pojacnik, a ovaj barutno punjenje u cahuri. Topovska kapsla TK M57 opisana je u tadki 1222. (3) 152 mm metak sa tempirnom granatom OF-540, (s) 1794. — Metak sa tempirnom granatom OF-540 namenjen je prven- stveno za gadanje ciljeva u vazduhu, s obzirom da se za gadanje komple- tira duplodejstvujudim upaljadem D-l. Kako upaljad ima i udarno dejstvo, granata se moze koristiti i za gadanje zive sile neprijatelja. Inace, po konstrukciji ovaj metak je istovetan sa metkom opisanim u tadki 1782— 1787, te za njegovo upoznavanje treba koristiti dati opis. 1795. — Upaljac D-l obraden je kod municije 122 mm za haubi- cu M38. 431
(4) 152 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-540, (s) 1796. — Metak (si. 365) sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-540 je namenjen za unistavanje tehnickih sredstava sa debelim oklopom. Sa- stoji se od kosuljice sa eksplozivnim punjenjem, upaljaca sa traserom i bojeve cahure. 1797. — Kosuljica zrna je od visokokvalitetnog Celika, izradena iz jednog komada, termiCki specijalno obradena kako bi joj se povecala SI. 365 — 152 mm metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-540, (s): a) Zrno: 1 — KoSuljica zrna; 2 — Eksplozivno punjenje; 5 — Dno; 4 — Upaljad. b) Bojeva dahura: 1 — Masa za hermetizaciju; 2 — Kartonski poklopci; 3 — Cahura; 4 — Kesa sa barutom; 5 — Ba- rutno punjenje; 6 — Topovska kapsla. 432
otpomost za probijanje delidnog oklopa. Na koSuljici su dva centrirajuda i jedan vodeci prsten. Vodeci prsten je od bakra. Deo pozadi vodeceg prstena je cilindridno-konusan. • Neposredno ispod i iznad gomjeg centrirajuceg prstena, nalazi se po jedan koso urezani kruSni kanal koji sluii kao »lokalizator«. Sa zadnje strane, koSuljica zrna je izdubljena radi smestaja eksplozivnog punjenja i upaljada. KoSuljica se zatvara dnom u koje se uvija upaljad. Kosuljica je spolja obojena crnom bojom. Centrirajudi prstenovi su zastideni plavim transparentnim lakom, a vodeci prsten je neobojen. Eksplozivno punjenje je od smese heksogena pomeSanog sa alumini- jumom u prahu — poznate pod nazivom »A — IX — 2«. 1798. — Upaljac MD-7 je u stvari upaljad MD-8 (opisan u tadki 1337) s tim sto ima manji prednik navoja za uvijanje u zmo. 1799. — Bojeva dahura je uglavnom ista kao kod metka sa trenutno- -fugasnom granatom OF-540. Razlika je u barutnom punjenju i to u sle- decem: barutno punjenje za metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-540 je stalno (izradeno u jednom paketu), tezine 7200 gr. Raspoznaje se po tome Sto je ria dahuri ispisana slededa napomena: »Specijalno pu- njenje za pancirno zrno Vo = 600 m/sek«. Kompletiranje bojeve cahure izvrseno je topovskom kapslom BD. (5) 152 mm metak sa probojnim zrnom G-530, (s) 1800. —"Metak sa probojnim zrnom je namenjen za ruSenje fortifikacijskih obje- kata izradenih od armiranog betona. Sa- stoji se od zrna i bojeve dahure. Zmo (SI. 366) sadinjavaju slededi elementi: ko- Suljica sa eksplozivnim punjenjem i u- paljad. 1801. — Kosuljica je delidna, debelih zidova sa masivnim vrhom. Ima dva cen- trirajuda i jedan vodeci prsten. Vodedi prsten je od bakra. Deo pozadi vodedeg prstena je cilindridno-konusan. Kosuljica se sa zadnje strane zatvara dnom u koje je uvijen upaljad. U cilju zaStite od korozije, koSuljica je obojena cmom bojom. Centrirajudi pr- stenovi su lakovani a vodedi prsten je ne- obojen. SI. 366 — 152 metak sa probojnim zrnom G-530, (s): 1 —- Eksplozivno punjenje; 2 — KoSuljica zrna; 3 — Upaljad; 4 — Dno 28 433
Eksplozivno punjenje je od trotila, tezine 5100 gr. 1802. — Upaljac KTD (si. 367) je donji inercioni upaljac, koji se moze regulisati na inerciono i usporeno dejstvo. Prema stepenu osiguranja, spada u grupu osiguranih upaljaca. Sastoji se od: tela, udarnog mehanizma, regulator a i detonatorskog uredaja. Telo je celicno sa otvorom na prednjem delu, radi smestaja odgova- rajucih podsklopova upaljaca. I П A-A 434
Udarni mehanizam se sastoji od inercionog udaraca (14) sa iglom, osi- guravajufiom' oprugom (13) i kuglicom (18). Kuglica jednim delom ulazi u zljeb na udaracu a drugim u udubljenje na inercionom osiguradu i tako onemogucava kretanje udarada ka inicijalnoj kapsli. Pored toga, u sklopu ovog mehanizma, nalazi se i inercioni osigurad (15) sa oprugom (19). Iner- cioni osigurad je fiksiran u svom polozaju, pored navedene opruge (19) i kuglice (18) i kuglicom (24), koja inade obezbeduje sigumosni polozaj upaljaca za cuvanje i transport (»PK«). Ova kuglica jednim delom ulazi u malo udubljenje na inercionom osiguradu a drugim delom na klip regu- latora dejstva upaljada (22). SI. 367 — Upaljac KTD za 152 mm metak sa probojnim zrnom G-530, (s): 1 — KoSuljica detonatora; 2 — Detonators ко punjenje;' 3 — Prenosno eksplozivno punjenje; 4 — Osovinica — utvrdivad; 5 — Usporad; 6 — Detonatorska kapsla; 7 — Vodica: 8 — Telo upaljada; 9 — Nosad prenosnog eksplozivnog punjenja; 10 Osovinica; 11 — Centrifugalni osigurad detonatorske kapsle; 12 — Inicijalna kapsla; 13 — Opruga inercionog udarada; 14 — Inercioni uaarad; 15 — Inerci- oni osigurad udarnog mehanizma; 16 — Osiguravajuda kuglica; 17 — Udubljenje (prorez) na inercio- nom osiguradu; 18 — Osiguravajuda kuglica; 19 — Opruga inercionog osigurada; 20 — 21ieb na klipu regulatora dejstva upaljada; 21 — Udubljenje na klipu regulatora dejstva; 22 — Regulator dejstva upaljada; 23 — Osovinica klipa regulatora dejstva; 24 — Osiguravajuda kuglica regulatora; 25 — Prsten; 26 — Otvor za prolaz plamena od inicijalne kapsle ka dctonatorsKoj kapsli. Regulator dejstva upaljaca sastoji se od klipa (22) pridvrtcenog za telo upaljada prstenom (25) i podloSkom. Na vrhu tela klipa nalazi se uzani zljeb (20) koji sluzi za prenos plamena od inicijalne (12) ka detonatorskoj kapsli (6) pri regulisanju upaljaca na inerciono dejstvo. Na sredini tela 28* 435
klipa postoje dva udubljenja (21) gde upada kuglica (24) pri okretanju klipa u bojevi polozaj. Klip regulatora ima glavu (koja viri van upaljada) na koju se namesta kljuc za regulisanje dejstva upaljaca. Na poprecnom preseku klipa uti- snuta je strelica, a na telu upaljaca sledede oznake: »O«, »PK« i »Z«. Polozaj »O« oznacava inerciono dejstvo, polozaj »PK« (pohodnoe kreple- nie) sigumosni polozaj — polozaj za mars — transport i polozaj »Z« — usporeno dejstvo. Kada je upaljad regulisan na »O«, plamen od inicijalne kapsle moze prodi ka detonatorskoj kapsli kroz otvor (26) na pregradi tela upaljada i zljeba na klipu regulatora (20). Pri regulisanju upaljada na »Z«, plamen od inicijalne kapsle moze proci ka detonatorskoj kapsli samo preko usporada (5). Osovinica (23) je namenjena da ogranici kretanje klipa regulatora iz polozaja za mars (PK) za 90° levo (na »O«) ili za 90° pravo (na »Z«). Detonatorski uredaj se sastoji od centrifugalnog nosaca detonatorske kapsle (11) sa detonatorskom kapslom (6), koji su smeSteni u poprecnom zljebu vodice (7). Nosac detonatorske kapsle je fiksiran u ovom (neutral- nom) polozaju kugMcom (16), koja se jednim delom oslanja na nosad, a drugim na inercioni osigurad (15). Iznad nosada detonatorske kapsle je dijafragma (9) — nosad prenosnog eksplozivnog punjenja sa prenosnim punjenjem, a povrh ove je uvijen detonator. U poprecnim kanalima nosada detonatorske kapsle, nalaze se dve oso- vinice — centrifugalna depa (4), diji je zadatak da drzi nosad detonatorske kapsle u armirani poloiaj. Armiranje i dejstvo upaljaca. Armiranje upaljaca vrsi se pod utica- jem sile inercije i centrifugalne sile. Pri opaljenju metka, usled sile inercije, zaostaje inercioni osigurad (15) a kuglica (18) upada u udubljenje (prorez) na osiguracu (17). Ovim je osloboden inercioni udarac, pa ga od inicijalne kapsle razdvaja samo opruga (13). Po prestanku sile inercije, inercioni osigurac polazi nagore pod dejstvom svoje opruge (19) i oslanja se vrhom na dijafragmu — nosac prenosnog eksplozivnog punjenja (9). Pri ovom kuglica (16) upada u udu- bljenje na inercionom osiguradu i time oslobada centrifugalni nosad deto- natorske kapsle (11). Pod uticajem centrifugalne sile, nosad se pomera do granidnika na telu upaljada i postavi detonatorsku kapslu naspram pre- nosnog eksplozivnog punjenja. Centrifugalni depovi — osovinice (4) se razmidu ustranu i oslanjaju na ispuste u vodici (7) utvrdujuci na taj nadin nosad detonatorske kapsle u bojevi polozaj. Pri udaru zrna u prepreku, inercioni udarad (14) nalede na inicijalnu kapslu (12) i pali je. Plamen od kapsle (u zavisnosti od toga kako je upa- 436
Ijad regulisan), prenosi se na detonatorsku kapslu neposredno, kroz kanal na klipu regulatora dejstva ili preko usporaCa. De- tonatorska kapsla zatim (preko prenosnog eksplozivnog punjenja i detonatora) do- vodi do dejstva eksplozivno punjenje u zrnu. 1803. — Bojeva Cahura je ista kao kod metka sa trenutno-fugasnom grana- tom OF-540. (6) 152 mm skolski metak M69, sa trenutno-fugasnom granatom 1804. — Skolski metak M69 (si. 368) namenjen je za obuku posluge u punjenju i praznjenju oruda. Pri ovom se vrsi uve- zbavanje vojnika u regulisanju dejstva upaljaca, kao i navikavanje na municiju uopste. Metak je dvodelni i sastoji se od: upaljaca, kosuljice granate, cahure, barut- nog punjenja i topovske kapsle. Upaljac. Kompletiranje koSuljice gra- nate izvrSeno je inertnim upaljacem UTU.M51A5P1. KoSuljica je od bojeve granate iz koje je odstranjen eksploziv. Na kosuljici su izvrSene sledeCe izmene: — pri vrhu prednjeg ozivalnog dela naCinjena su u dva nivoa cetiri dijame- tralno suprotna otvora u koje su provu- cene i zavarene dve osovinice. Ove oso- vinice na ovaj naCin zatvaraju pomenute otvore. Uloga ovih osovinica je da se oko njih otvrdne rastopljeno olovo i time spre- ci njegovo pomeranje pri rukovanju mu- nicijom; — na cilindriCnom delu, kosuljica je probusena na Cetiri mesta u cilju lakseg razlikovanja skolske municije od bojeve; SI. 368 — 152 mtn skolski metak M69 sa trenutno-fugasnom granatom: 1 — Upaljad; 2 — Osovinica; 3 — Osovinica; 4 — Punjenje od olova; 5 — Kosuljica. 437
— na dance kosuljice napravljen je otvor (kao na slici 368) radi uvla- Cenja poluge za izvlacenje granate iz cevi oruda, pri probi punjenja — prainjenja. Da bi se dobila odgovarajuCa tezina kosuljice, u nju je nalivena po- trebna koliCina olova. Cahura skolskog metka M69 moze biti celicna (kratka), ili mesingana (dugacka) — isto kao u bojeve municije (tacka 1791). Barutno punjenje. Organizacija barutnog punjenja je kao u bojeve municije, tacka 1786 ili 1792. Umesto baruta, kesice su napunjene drvenom strugotinom. Topovska kapsla. Zavisno od vrste cahure, da li je Celidna (kratka) ili mesingana (dugadka), kompletiranje je izvrSeno razliCitim kapslama. Nairne, u Celidnu Cahuru navijena je topovska kapsla TK,M4P1, a u me- singanu TK,M54. Obe vrste kapsli su inertne. SI. 369 — Poluga za izvlacenje skolske granate iz cevi oruda 1805. — Za izvladenje granate iz cevi oruda sluii posebno izradena poluga, (si. 369) koja na prednjem kraju ima umetak za »hvatanje« danceta koSuljice. Poluga je u stva- ri celicna sipka, precnika 30 mm, a duzine dva metra. Postupak izvlacenja granate iz cevi sastoji se u uvlacenju prednjeg dela poluge u kosuljicu, okretanju poluge za 90° i snaznom povladenju poluge unazad. Poluga je spolja obo- jena sivomaslinasto. (7) 152 mm opitni metak 1806. — Namena i konstrukcija opitnog metka je objaSnjena kod prethodnih kalibara. Za izvrsenje o- pitnog gadanja hidrozrnom koristi se drveni Cep (si. 203) Ciji je 0 pred- njeg preseka 157 mm, a zadnjeg 160 mm. DuSina Сера je 160 mm, a tezi- na vode za nalivanje u cev iznosi 39 1. 438
(8) Tehniiki podaci za municiju 152 jnm za haubicu — top M37, (s) 1807. — Tehnicki podaci za municiju vide se iz slededeg pregleda: Pregled 92 Naziv element a Materijal Teiina (gr) Duiina (mm) Metak sa trenutno-fugasnom i tempirnom granatom OF-540, <s> Upaljad RGM Celik, mesing 480 104 Upaljad D-l Celik, alumini- jum 510 104 Kosuljica Celik 36830 626 Eksplozivno punjenje TNT 6250 — Cahura Mesing 7500 550 Barutno punjenje NC i NG 7560 — Pripala Cmi barut 100 — Topovska kapsla BD Mesing 70 25 Kompletan metak — 58790 1173 Metak sa trenutno-fugasnom granatom, (n), i remontovan Upaljad UTU,M51A5 1 Dural, mesing 975 151 Kosuljica Celik 40225 585 Eksplozivno punjenje Amatol 5300 — Cahura Mesing 7500 550 Celik 4550 260 Barutno punjenje NCD-28 7000 — Pripala Cmi barut 100 — Topovska kapsla TK,M54 Mesing 75 23 Topovska kapsla TK,M4P1 Celik 70 18 Kompletan metak sa mesinganom dahurom 61165 1140 Kompletan metak sa delidnom dahurom 58210 851 Metak sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-540, (s) Upaljad MD-7 Celik 130 64 Kosuljica Celik 47450 500 Eksplozivno punjenje Heksogen i Al u prahu 1200 — Cahura Mesing 7500 550 Barutno punjenje NDT-3 16/1 7200 — 439
Naziv elementa Materijal Teiina (gr) Dufina (mm) Pripala Crni barut 100 —. Topovska kapsla BD Mesing 72 23 Kompletan metak — 63325 920 Metak sa probojnim zrnom G-530, 1 Ю KoSuljica sa upaljadem KTD Celik 34900 610 Eksplozivno punjenje TNT 5100 — Bojeva dahura — 15230 550 Kompletan metak — 55230 1057 (9) Balisticki podaci za municiju 152 mm za haubicu — top M37, (s) 1808. — Balisticki podaci za municiju dati su u sledecem pregledu: Pregled 93 Naziv metka Vo (m/sek) Pmax (kg/cm3) Domet (m) Probojnost pancirne plode u mm Daljina u m Udami ugao 90° METAK sa trenutno-fugasnom i tempirnom granatom, (s) 655 2350 17230 METAK sa trenutno-fugasnom granatom, (n), remontovan 610 2700 — METAK sa pancirno-obelefca- vajudim zrnom BR-540, (s) 600 100 500 1000 2000 3000 5000 140 132 124 109 96 85 METAK sa probojnim zrnom G-530, (s) 670 15980 (10) Pakovanje municije 152 mm za haubicu — top M37, (s) 1809. — Municija 152 mm upakovana je u drvene sanduke (nove iz- rade) po sledeCem: jedan kompletan metak smesten je u drveni sanduk dimenzije 800X450X220 mm. Bruto teZina je: 440
A — ZA NEMACKU REMONTOVANU MUNICIJU SA TRENUTNO- -FUGASNOM GRANATOM: a) Za metke sa CeliCnom Cahurom — — — — — 74 kg.; b) Za metke sa mesinganom cahurom — — — — — 77 kg.; c) Za metke bez Cahure (barutno punjenje u kartonskoj futroli) — — — — — — — — — — — 69 kg.; В — ZA SOVJETSKU MUNICIJU: a) Za metke sa trenutno-fugasnom i tempirnom granatom OF-540 — — — — — — — — — 67 kg.; b) Za metke sa pancirno-obelezavajucim zrnom BR-540 72 kg.; c) Za metke sa probojnim zrnom G-530 — — — — 64 kg.; Za municiju pod A — upaljaci su upakovani po jedan komad u kar- tonsku futrolu i smesteni u sanduk s municijom. Takode, uz municiju je smestena i kutija sa plamenogasiteljem i kartonska kutija sa barutnim punjenjem, sa ili bez Cahure. UpaljaCi za municiju pod В — sa granatom OF-540 upakovani su kao kod municije 122 mm za haubicu M38. 1810. — Pakovanje skolskih metaka M69 izvrSeno je na sliCan naCin kao bojevih metaka. (11) Obelezavanje municije 152 mm za haubicu-top M37, (s) 1811. — Meci 152 mm sa trenutno-fugasnom i tempirnom granatom obojeni su sivomaslinasto, a sa pancimo-obeleZavajuCim i probojnim zrnom emo. Oznake su kod prvih zute a kod drugih bele. Centrirajudi prstenovi kod sovjetske municije su lakirani, a kod nemaCke (remonto- vane) obojeni istom bojom kao i kosuljica. Vodeci prstenovi nisu posebno zaStidivani. 1812. — Obelezavanje metaka izvrseno je po slededem: A — OZNAKE NA UPALJACIMA Obelezavanje upaljaca (RGM, D-l, M51A5P1) objasnjeno je kod pret- hodnih kalibara. В — OZNAKE NA KOSULJICI GRANATE — ZRNA Na prednjem ozivalnom delu granate-zrna navedeni su podaci о vrsti eksploziva, laboraCnoj seriji zrna (granate) i tezinskom znaku. Na cilindriCnom delu dat je podatak о orudu (kalibar, vrsta i model) i vrsti granate (zrna) i modelu. Kod remontovane municije, na ovom delu naznaCena je laboraCna serija municije. Na delu iza vodeceg prstena (kod pancirnih i probojnih zrna) naveden je podatak о upaljaCu (MD-7; KTD). 441
С — OZNAKE NA CAHURAMA Na plastu cahure su crnom bojom navedem podaci о vrsti i modelu punjenja, oruda za koje se municija koristi, vrsta i serija baruta i labo- racna serija municije. D — OZNAKE NA TOPOVSKIM KAPSLAMA Na dance topovskih kapsli zigovima su utisnuti podaci о modelu (BD; TK,M54; TK,M4P1) i partiji i godini izrade ili materijalu od kojih su izradeni. E — OZNAKE NA AMBALAZl ZA PAKOVANJE MUNICIJE Osnovne oznake о municiji date su na prednjoj strani sanduka. Ozna- ke sadrze sledece elemente: — vrsta, model i serija upaljaca; — kalibar, vrsta i model oruda; — kolifiina metaka u sanduku; — vrsta i model metka; — laboracna serija municije; — oznaka za barutno punjenj^T Na poklopcu i levoj boCnoj strani sanduka navedeni su skraceni podaci о kalibru, vrsti i modelu metka kao i laboracnoj seriji municije. - Na desnoj bocnoj strani sanduka dati su podaci о vrsti i seriji baruta koji je upotrebljen za laboraciju municije. 1813. — Obelezavanje skolske municije M69, sa trenutno-fugasnom granatom, izvrseno je na sledeci nadin: A — OZNAKE NA UPALJACU Na telu upaljada je crnom bojom naneta oznaka »SKOLSKI«. В — OZNAKE NA KOSULJICI GRANATE Kosuljica granate spolja je obojena plavo. Oznake na koSuljici nisu stavljene, jer bi brzo bile poniStene, s obzirom na namenu skolskog metka. C — OZNAKE NA CAHURI METKA Na dance dahure je. zigovima ispisan sledeci tekst: 152 mm M37 SKOLSKI METAK M69 RZK 1969 D — OZNAKE NA BARUTNOM PUNJENJU Na kesicama barutnih punjenja ispisan je crnom stamparskom bojom kalibar i model oruda (152 mm M37), vrsta punjenja (SKOLSKO PU- NJENJE) i redni broj punjenja (3, 4 ili 5). 44-2
Е — OZNAKE NA TOPOVSKOJ KAPSLI / Na dance topovske kapsle zigom je utisnut naziv »SKOLSKA«. F — OZNAKE NA KARTONSKOJ KUTIJI Kartonska kutija je obelezena belom bojom. Sadrzaj oznaka se odnosi na kalibar i model oruda (152 mm M37), vrstu punjenja (SKOLSKO PUNJENJE) i oznaku proizvodaca skolske municije i godinu izrade (RZK 1969). G — OZNAKE NA DRVENOM SANDUKU Na prednjoj strani i poklopcu nanete su sledece oznake: 152 mm HAUBICA — TOP M37 SKOLSKI METAK SA TREN. FUG. GRANATOM RZK 1969 Sanduci su, inace, obojeni plavo a oznake stavljene belom stampar- skom bojom. 2) 155 mm MUNICIJA ZA HAUBICU Ml (a) 1814. — Za 155 mm haubicu Ml, postoje sledece vrste metaka: — 155 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom HE,M107, (a); — 155 mm metak sa tempirnom granatom HE,M107, (a); — 155 mm metak sa dimnim zrnom HC,BE,M116, (a); — 155 mm metak sa dimnim zrnom BE,Ml 16, (a); — 155 mm metak sa dimni zmom WP,M110, (a); — 155 mm metak sa osvetljavajucim zmom M118A1B1, (a); — 155 mm skolski metak M67 sa trenutno-fugasnom granatom; — 155 mm opitni metak. (1) 155 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom HE,M107, (a) 1815. — Metak sa trenutno-fugasnom granatom i upaljacem podesenim na trenutno dejstvo (»SQ«), namenjen je za unistavanje zive sile neprija- telja i otkrivenih ciljeva, kao i za unistavanje komandnih mesta i osma- tracnica. Ako se upaljac podesi na usporeno (»Delay«) dejstvo, metak se moze efikasno upotrebiti za rusenje fortifikacijskih objekata (lakseg tipa), s obzirom da granata ima relativno veliko eksplozivno punjenje (oko 7 kg). 1816. — Municija za haubicu Ml je dvodelnog tipa, bez cahure. Svi elementi metka se posebno pakuju, cuvaju i transportuju. Metak se sastoji od sledecih delova: 443
— upaljada; — koguljice granate; — eksplozivnog punjenja; — barutnog punjenja, i — topovske kapsle. 1817. — Upaljad. Granata HE,M107 kompletira se upaljadem PD, M51A5, koji je opisan kod municije 75 mm za bestrzajni top M20 (a). 1818. — Kosuljica granate (si. 370) izradena je od celika, kovanjem. Na njoj se nalazi jedan centrirajuci i jedan vodeci prsten. Vodedi prsten je od bakra i upresovan je u odgovarajuci kanal na kosuljici. Nalazi se na 88,9 mm od dna granate. Ovaj prsten moze imati sirinu 25,9 mm sa jednim kanalom, dok se mogu sresti i granate sa vodecim prstenom sirine 15,24 mm. Vodeci prsten ima zastitnik od impregniranog kartona oblofcenog tankim limom, koji se tako cuva sve do upotrebe, kada se oba- vezno skida. Ovaj zastitnik Stiti vodedi prsten od mehanickih ostecenja. Na kosuljici sa spoljne strane razlikujemo prednji ozivalni deo (koji je izrazito dugacak) i koji se zavrSava ustima za navijanje upaljaca, sred- nji cilindricni deo i deo pozadi vodeceg prstena, koji je blago konusan. Na dance kosuljice granate privarena je celicna plocica, koja spredava da barutni gasovi pri gadanju metka prodru ka eksplozivnom punjenju, kroz eventualne prskotine na dancetu. 1819. — Eksplozivno punjenje (si. 370) je od livenog trotila, tezine 6,9 kg. U eksplozivu postoji udubljenje (69,85 mm) za smestaj dopunskog detonatora upaljaca. U stvari ovo leziste u eksplozivu je nacinjeno pre svega za smestaj blizinskog (radio) upaljada (VT,M96), jer to zahteva nje- gov gabarit. No, kako se gadanje sa ovim upaljacem ne vrsi tako cesto (mi ne raspolazemo ovim upaljadem), to se pomenuta praznina u eksplo- zivu (pri gadanju klasicnim-mehanickim-upaljacima) popunjava dopun- skim eksplozivnim punjenjem. Na kosuljici granate sa spoljne strane po- stoji oznaka za ovo: »W/SUPLL.CHG«. 1820. — Barutno punjenje (si. 371) je promenljivo, tj. sastoji se od osnovnog i odredenog broja delimidnih punjenja nejednake tezine. Barut je nitrocelulozni Ml smesten u platnene kesice. Sa donje strane osnovnog punjenja priSivena je pripala od cmog baruta (85 gr) koja se nalazi u plat- nenoj kesici crvene boje. Udvrscivanje barutnih punjenja (s obzirom da ne postoji dahura) izvrseno je pomocu cetiri platnene trake koje idu od osnovnog punjenja do vrha. Za haubicu Ml postoji punjenje М3 i M4A1. Punjenje М3 je tesko 2,270 kg i smesteno je u kese zelene boje, a punjenje M4A1 je tesko 5,9 kg i nalazi se u kesama bele boje. Ova punjenja su potpuno razlicita zbog cega je najstrozije zabranjeno da se pri gadanju medusobno zamenjuju tj., delovi punjenja u belim kesicama ne treba da se mesaju sa delovima punjenja u zelenim kesicama, posto nisu iste tezine. Barutno punjenje М3 (u zelenim kesicama) se sastoji od osnovnog i detiri delimicna punjenja. Osnovno punjenje obelezeno je brojem 1, a delimicna hronoloskim redom 2, 3, 4 i 5. Barutno punjenje М3 je namenjeno za gadanje na male domete — do 10.000 m, uglavnom sa osvetljavajudim zrnom. Sa ovim punjenjem 444
pri gadanju ne treba koristiti plamenogasitelj, jer je smanjenje bljeska na ustima cevi postigmito kroz tehnologiju izrade baruta, dodavanjem barutnoj masi odredenih materija. SI. 370 — 155 mm trenutno-fugasna gra- nata НЕДИ107 za haubicu Ml, (a): 1 — ZaStitni Cep sa alkom za prenoSenje granate; 2 —• Dopunski detonator; 3 — PodmetaC; 4 — Ko- Sul jica granate; 5 — Eksplozivno punjenje; 6 — ZaStitna ploCica. SI. 371 — Barutno punjenje za 155 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom HE.M107, (a): a) Barutno punjenje М3; b) Barutno punjenje M4A1. Barutno punjenje M4A1 (u belim kesicama), sastoji se od osnovnog i Cetiri delimicna punjenja. Osnovno punjenje obuhvata punjenje 1, 2 i 3 i oznaceno je brojem 3 dok su delimicna punjenja obelezena brojevima 4, 5, 6 i 7. 445
Barutno punjenje M4A1 je namenjeno za gadanje na velike domete (do 15.000 metara). Pri gadanju je neophodno koristiti plamenogasitelj. SI. 372 — Topovska ka- psla Mk2A4, (a): 1' — Pokrivka; 2 — Barutno punjenje; 3 — Plodica; 4 — konusni dep; 5 — Telo kap- sle; 6 — Inicijalna kapsla. 1821. — Topovska kapsla MK2A4 (si. 372) je namenjena da izvrsi pripaljivanje barutnog punjenja. Za razliku od ostalih topovskih kap- sli, ona se (posto metak nema cahuru), pre ga- danja namesta u zatvarac oruda i tako se vrsi njeno paljenje. Kapsla se sastoji od tela (5), koje je izradeno od mesinga i koje je sa pred- nje strane izdubljeno radi smestaj a barutnog punjenja (2) od crnog baruta. U dance tela kapsle utisnuta je inicijalna kapsla (6) sa ugra- denim nakovnjem. Iznad kapsle postoji otvor za prolaz plamena od inicijalne kapsle ka barut- nom punjenju. Ovaj otvor se nakon 1—2 mm pretvara u konusnu supljinu koja je odozgo zatvorena perforiranom plofiicom (3) — radi prolaza plamena od kapsle ka barutnom punje- nju. U pomenutoj konusnoj supljini, nalazi se konusni cep (4) ciji je zadatak da po pripalji- vanju barutnog punjenja, usled pritiska koji se stvara sagorevanjem crnog baruta, zatvori otvor iznad inicijalne kapsle, kako ne bi barutni ga- sovi, vradajudi se nazad, ostedivali celo zatva- raca oruda. Pomenuti konusni cep je Slobodan u konusnoj supljini i on je redovno oslonjen vrhom na otvor iznad kapsle i prividno zatvara ovaj prolaz. Medutim, pri opaljenju kapsle, pritisak ga snazno potera napred i time oslobodi put za prolaz plamena ka barutnom punjenju. Konusni cep svojim telom osloni se na perforiranu plocicu i time zatvori jedan deo rupica za prolaz plamena (jednu do dve), ali s obzirom da je isti relativno male povrsine, pri ovom uvek ostane do vol j an broj slobodnih otvora za prolaz plamena ka barutnom punjenju kapsle. Vrh topovske kapsle zatvoren je cepom od plute (1) radi zastite crnog baruta od ostecenja. Dejstvo kapsle. Pri opaljenju inicijalne kapsle plamen prolazi kroz uzani otvor na telu, potiskuje konusni cep i prolazeci kroz rupice na plo- cici pripaljuje barutno punjenje kapsle. Od ovog se zatim pali pripala barutnog punjenja metka a potom i samo barutno punjenje u cevi oruda. (2) 155 nun metak sa tempirnom granatom HE,M107, (a) 1822. — Metak sa tempimom granatom je namenjen za gadanje ci- ljeva u vazduhu i na zemlji, kao i za unistavanje desanata. Po konstrukciji je isti kao metak sa trenutno-fugasnom granatom izuzev Sto je ovaj kom- 446
pletiran upaljacem MTSQ,M500 ili M500A1. Opis ovog upaljada dat je u tadki 1179. (3) 155 mm metak sa dimnim zrnom HC,BE,M116, (a) 1823. — Metak sa dimnim zrnom namenjen je za stvaranje dimne zavese radi izvrsenja odgovarajucih taktickih radnji. Sastoji se od: upa- ljaca, kosuljice zrna, dimnog punjenja, barutnog punjenja i topovske kapsle. 1824. — Upaljac MTSQ,M501 (Al) opisan je u tacki 1630. 1825. — Kosuljica (si. 373) je celicna, izradena iz jednog dela. Na prednjem kraju ima navoje za uvijanje upaljaca, a na zadnjem plitke navoje za uvijanje danceta kosuljice. Na usta kosuljice je navijen cep, radi zastite navoja i izbacnog barutnog punjenja od ostecenja, za vreme uskladistenja i rukovanja. Zidovi kosuljice su relativno tanki, s obzirom da se od nje ne zahteva fragmentacija, vec iskljucivo »donosenje« na cilj dimnih kutija. Na spoljnoj strani kosuljica ima jedan centrirajuci i jedan vodeci prsten. Vodeci prsten je od bakra. Ima zastitnik od impregniranog kartona i celicnog lima. Deo pozadi vodeceg prstena je cilindricno-konu- san. Radi zastite od korozije, kosuljica je obojena sivomaslinasto. 1826. — Dimnp jpunjenje (si. 373). Dimna materija ovog zrna je po- znata jedna iznad druge. Gornja kutija je konusnog oblika (zbog suzenbg dela kosu- ljice), dok su ostale cilindricne. Kutije su po sredini probusene, tako da obrazuju kanal kroz koji po opaljenju metka prolazi plamen od izbacnog punjenja ka dancetu. Kutije su na delu ka ovom kanalu otvorene radi pri- paljivanja dimne smese. Neposredno iznad kutija sa dimnom smesom, u komori koju obrazuje prednji ozivalni deo kosuljice, stavljeno je izbacno punjenje od crnog baruta. Punjenje je tesko 125 gr a nalazi se u svilenoj kesici. Izmedu izbacnog punjenja i gornje kutije postavljena je Selidna dijafragma preko koje se na kutije prenosi sila pritiska pri sagorevanju barutnog punjenja. Dijafragma ima na sredini otvor za prolaz plamena radi pripaljivanja kutija sa dimnom smesom. 1827. — Barutno punjenje i topovska kapsla su isti kao kod metka sa trenutno-fugasnom granatom HE,M107. 1828. — Funkcija dimnog zrna. Zavisno od vremena tempiranja upa- ljaca, plamen od upaljaca pripaljuje izbacno punjenje od crnog baruta. Plamen i pritisak koji se potom stvara u komori vrse dvojaku funkciju i to: pripaljivanje kutija sa dimnom materijom i potiskivanje kutija (preko 3^y.afragme) ka! dancetu kosuljice. Kako je navoj danceta nedoyoljan. da Jlzdrzi ovaj pritisak, dolazi do kidanja veze i izle'tanja kutija van, koje padaju na zemlju’i 'gbre' db 4 minute stvarajuci pri tom gust, beli dimni %blak.:„......... - —.................. — ₽* ' ..... (4) 155 mm metak sa dimnim zrnom WPJMllO, (a) 1829. — Metak sa dimnim zrnom namenjen je za zadimljavanje pro- storija i pokazivanje ciljeva. Pored toga, dimno zrno ima i ograniceno zapaljivo dejstvo, s obzirom da je laborisano belim fosforom. 447
Metak se sastoji od zrna i barutnog punjenja sa topovskom kapslom. Zrno (si. 374) Cine sledeci elementi: upaljac, kosuljica sa dimnim punje- njem i detonator. Upaljac. Kompletiranje dimnog zrna WP.M110 vrsi se unaliacem PD.M51A5, koji je opisan u tacki 792—796. SI. 373 — 155 mm dimno zrno HC, ВЕДИ116 za haubicu Ml, (a): 1 — ZaStitni dep sa alkom za prenosenje zma; 2 — Izbacno barutno punjenje; 3 — Dijafragma; 4 — Podlo&ka; 5 — Dimna sme- Sa; 6 — KoSuljica dimne kutije; 7 — KoSu- Ijica zrna; 8 — Kartonski podmetadi; 9 — Dno zrna. SI. 374 — 155 mm dimno zrno WP, Milt za< hMbleir Ml, (a): 1 — ZaStitni dep sa alkom za prenoSenje zrna; 2 — Glavica; 3 — Prsten: 4 — Ko- suljica detonatora; 5 — Eksplozivno punje- nje; 6 — Dimno punjenje; 7 — Kosuljica zma. 448
Kosuljica je gotovo istovetna sa koSuljicom trenutno-fugasne granate HE,M107. Jedina razlika je u ustima, na koja je namestena glavica (adap- ter). Na prednjem delu glavice postoje navoji za uvijanje upaljafia, a nesto nize od ovih su navoji za vezu sa kosuljicom zma. Sa zadnje strane gla- vice utisnut je celicni prsten, preko kojeg je ostvarena veza sa kosuljicom detonatora zrna. Dimno punjenje je od belog fosfora, koje ispunjava unu- trasnju zapreminu kosuljice otprilike za 4/5 njene ukupne vrednosti. Te- zina dimnog punjenja je 7 kg. SI. 375 — 155 mm osvetljavajuce zrno M118A1B1 za haubicu Ml i top М2, (a): 1 — ZaStitni dep; 2 — Glavica; 3 — Izbacno punienje; 4 — Dijafragma; 5 — Kartonska podlo§Ka; 6 — Osvetljavajuda baklja; 7 — Omotad; 8 — Glavno uie padobrana; 9 — Okretni zglob; 10 — Mali segmenti; 11 — Veliki segmenti; 12 — Padobran; 13 — Ko- Suljica zrna; 14 — Civija; 15 — Dno zma. Detonator u sklopu dimnog zma ima ulogu razbijaca kosuljice radi rasprsivanja belog fosfora po okolini na mestu eksplozije zrna. Pri dodiru fosfora sa kiseonikom iz vazduha stvara se gust beli dim. Detonator se sastoji od 186 grama tetrila ili tetri- tola, koji je smesten najpre u alumi- nijumsku ccvcicu a zatim u Celicnu besavnu cev. Ova cev je dugacka 525 mm i proteze se kroz sredinu ko- suljice od glavice do dna. Sa glavi- ccom zma, kosuljica detonatora je spojena preko prstena (3). Iniciranje detonatorskog punjenja vrsi se od upaljaca neposredno. Barutno punjenje sa topovskom kapslom je isto kao kod metka sa TF granatom HE,M107, tacka 1820. (5) 155 mm metak sa dimnim zrnom BE,Ml 16, (a) 1830. —Metak sa dimnim zrnom ,,,BE; Ml-16 je isti kad metak "HC,BE, JM116 izuzev Sto se pri dejstvu.zrna _dobije obpjeni dim — zelen, zut ili ^plav. (6) 155 mm metak sa osvetljavajucim zrnom M118A1B1, (a) 1831. — Metak sa osvetljavaju- cim zrnom namenjen je za osvetlja- vanje terena pri nocnim dejstvima. Sastoji se od: upaljaca, koSuljice zrna, osvetljavajuceg sklopa, barut- nog punjenja i topovske kapsle. 1832. — Upaljac MTSQ.M501 (Al) opisan je u tadki 1630. 1833. — Kosuljica (si. 375) je izra- dena od delika. Tankih je zidova, jer 29 449
to dozvoljava njena takticka upotreba. Kosuljica osvetljavajuceg zrna je u stvari jedan suplji cilindar, koji je sa obe strane otvoren. Na prednji otvor je naveden ozivalni deo, a na zadnji dance. Dance je utvrdeno po- mocu aksijalnih civija. Vrh koSuljice je zatvoren cepom. Na spoljnjem delu, kosuljica ima dva centrirajuda i jedan vodeci prsten. Gornji centri- rajuci prsten je na prelazu od ozivalnog ka cilindricnom delu kosuljice a donji ispod vodeceg prstena. Vodeci prsten je izraden od bakra. 1834. — Osvetljavajuci skiop (si. 375) je identidan sa odgovarajucim sklopom kod 105 mm metka sa osvetljavajucim zrnom M66, izuzev Sto je kod zma 155 mm izbacno punjenje stavljeno u kartonski cilindar. 18835. — Barutno punjenje. Pri gadanju osvetljavajucim zrnom M118A1B1 moze se koristiti samo punjenje М3 (kese zelene boje). Opis ovog punjenja dat je u tadki 1820. Izuzetno od ovog, gadanje se moJe vrsiti i punjenjem МЛА1, ali samo sa osnovnim punjenjem i to samo za maksimalni domet. 1 1836. — Topovska kapsla je opisana tadki 1821. 1837. — Dejstvo osvetljavajuceg zrna. Nadin funkcionisanja osvetlja- vajuceg sklopa je isti kao kod metka 105 mm sa osvetljavajudim zmom M66. Razlika je naravno, u intenzitetu osvetljavanja: zmo M118A1B1 daje pri sagorevanju baklje do 1.000.000 Cd. 1838. — Za haubicu Ml postoji i metak sa osvetljavajucim zmom M118 i M118B1. Razlika je izmedu ovih zma samo u izradi kosuljice. Nairne, kosuljica zma M118 i M118B1 je iz jednog a kosuljica zma M118A1B1 je iz dva dela, tj. ima posebno izraden prednji ozival. (7) 155 mm Skolski metak M67, sa trenutno-fugasnom granatom 1839. — Skolski metak je namenjen za obuku posluge oruda u pu- njenju i praznjenju. Sastoji se od: upaljaca, kosuljice, barutnog punjenja i topovske kapsle. Upaljac je inertni. Za kompletiranje granate upotre- bljen je upaljad tipa M51A5, iz kojeg su prethodno odstranjeni eksplozivni elementi. KoSuljica granate je nacinjena od bojeve na taj nacin, sto je iz nje izliveno eksplozivno punjenje i izvrsena adaptacija kao kod 152 mm skolskog metka M69, tacka 1804 (izuzev busenja cilindricnog dela) Barutno punjenje sastoji se od potrebnog broja kesica (zavisno od modela punjenja), napunjenih drvenom strugotinom. Organizacija barutnih punjenja ista je kao u bojeve municije. Topovska kapsla je modela MK2A4 iz koje su izvadeni svi eksplozivni delovi. 450
1840. — Za izvlacenje granate iz oruda sluzi posebno izradena poluga. Opis i dimenzije poluge dati su kod municijel52 mm, tacka 1805. 1841. — TehniCki podaci za Skolski metak isti su kao za bojevi. (8) 155 mm opitni metak 1842. — Objasnjenje karakteristika opitnog metka dato je kod pret- hodnih kalibara municije. Opitno gadanje hidrozmom, zahteva upotrebu cepova (si. 242) sledecih dimenzija: 0 prednjeg preseka je 160 mm, zad- njeg 163 mm a duzina Сера je 155 mm. Za punjenje cevi pre gadanja treba obezbediti 49 1. vode, odnosno specijalne tekucine koja se ne mrzne pri niskim temperaturama. (9) Tehnicki podaci za municiju 155 mm za haubicu Ml, (a) 1843. — Tehnicki podaci za municiju 155 mm vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 94 Naziv elementa Materijal Teiina (gr) Du2ina (mm) Metak sa trenutno-fugasnom 1 tempirnom granatom ПЕ,М107 Upaljad PD,M51A5 Celik, mesing 975 151 MTSQ,M500 (sa detona- torom) Aluminijum, mesing 975 151 KoSuljica Celik 35070 593 Eksplozivno punjenje TNT 6900 — Kompletna granata sa upaljadem M51A5 — 42945 688,0 Barutno punjenje М3 NC,M1 2270 406,4 Barutno punjenje M4A1 NC,M1 5900 533,4 Pripala Crni barut 85 —• Topovska kapsla MK2A4 Mesing 110 40,5 Kompletan metak (sa punje- njem М3 — 45215 1087,3 Kompletan metak (sa punjenjem M4A1) — 48845 1214,3 Metak sa dimnim zrnom HC,BE,M116 UpaljaC MTSQ,M5O1 (bez detona- tora) Aluminijum, mesing 635 114 KoSuljica Celik 30700 590 29* 451
Naziv elementa Materijal Tezina (gr) DuZina (mm) Dimno punjenje u kutijama HC smesa 12065 445 Izbacno punjenje Crni barut 125 — Kompletno zrno — 43525 670,8 Barutno punjenje М3 NC,M1 2270 406,4 Barutno punjenje M4A1 NC,M1 5900 533,4 Pripala Crni barut 85 — Topovska kapsla MK2A4 Mesing 110 40,5 Kompletan metak (sa punje- njem М3) — 45795 1077,2 Kompletan metak (sa punjenjem M4A1) — 49425 1204,2 Metak sa dimnim zrnom WP,M110 Upaljad M51A5 Mesing, delik 975 151 Kosuljica Celik 36720 561,1 Dimno punjenje Beli fosfor 7000 — Kompletno zmo —— 44695 656,1 Barutno punjenje М3 NC,M1 2270 406,4 Barutno punjenje M4A1 NC,M1 5900 533,4 Pripala Crni barut 85 — Topovska kapsla MK2A4 Mesing 110 40,5 Kompletan metak (sa punje- njem М3) — 46965 1062,5 Kompletan metak (sa punje- njem M4A1) — 50595 1189,5 Metak sa osvetljavajucim zrnom M118 Upaljad MTSQ,501 (bez detonatora) Aluminijum, mesing 1 635 114 Kosuljica (bez depa) Celik 40500 510 Skiop osvetljavajude baklje i pa- dobrana — 4880 — Izbacno punjenje Crni barut 90 — Kompletno zmo (sa depom) — 46105 605 Barutno punjenje М3 NC,M1 2270 406,4 Pripala Crni barut 85 — Topovska kapsla MK2A4 Mesing 110 40,5 Kompletan metak — 48570 1011,4 452
(10) Balisticki podaci za municiju 155 mm za haubicu Ml, (a) 1844. — BalistiCki podaci za municiju 155 mm vide se iz sledeieg pregleda: 11 Pregled 95 Red. broj Naziv metka Vo (m/sek) Pmax (kg/cm1) Domet (m) Primedba М3 M4A1 М3 I 1 M4A1 М3 M4A1 1 METAK sa trenutno-fuga- snom i tempirnom granatom HE,M107 372,7 564,2 — — 9852,9 14948 2 METAK sa dimnim zrnom WP,M110 372,7 — — — 9624 — i 3 1 METAK sa dimnim zrnom HC.M116 | 372,7 564,0 — 1 1 - 15264 4 METAK sa dimnim zrnom ВЕДЛ116 1 372,7 j 580,0 — — 14898 । 5 METAK sa osvetljavajucim zrnom M118 353,8 - —• — 8226 —• (11) Pakovanje municije 155 mm za haubicu Ml, (a) 1845. — S obzirom da meci 155 mm za haubicu Ml nemaju Cahuru kao i to da upaljad nisu navijeni na granate (zrna), to ova municija nema (kao i ostala) klasicni nacin pakovanja, vec se svaki elemenat posebno pakuje, Cuva i transportuje. Konkretna reSenja za svaki elemenat posebno, izvedena su po sle- decem: A — PAKOVANJE UPALJACA Upaljaci PD.M51A5 za municiju 155 mm upakovani su po 15 komada u drveni sanduk. Upaljaci su prethodno smesteni u metalnu hermetiCku kutiju 0 68 mm, duzine 164 mm. Bruto tezina kutije je 1117 gr. Dimen- zije sanduka su sledeCe: 430X260X230 mm. Bruto tezina sanduka je 22,6 kg. Upaljaci MTSQ.M501 (bez detonatora) upakovani su po 20 komada u drveni sanduk. Upaljaci su, kao prethodni, smesteni najpre u metalnu hermeticku kutiju 0 70 mm, duzine 124 mm. Bruto tezina kutije je 790 gr. Dimenzije sanduka su sledece: 430X320X200 mm. Bruto tezina sanduka je 22,4 kg. 453
В — PAKOVANJE GRANATA Granate su uglavnom bez ambalaze sa cepom (na ustima granate) i zaStitnikom vodeceg prstena. Dimenzije granate su sledece: 0 160 mm, duzina granate sa cepom 680 mm, izuzev osvetljavajuceg zma koje je dugacko 590 mm. Izvestan broj granata je upakovan u pakete po 6 ili 8 komada. Jedan manji deo granata upakovan je u drvene sanduke koji su po- sebno konstruisani i izradeni u nas. Uz granate smeSten je upaljac i to- povska kapsla. U sanduk se pakuje po jedna granata sa cepom, koji ima alku za noSenje granate. Dimenzije sanduka su sledece: 840X270X230 milimetara. Bruto tezina sanduka je 50 kg. C — PAKOVANJE BARUTNIH PUNJENJA Barutna punjenja su upakovana u metalne futrole koje se mogu her- meticki zatvoriti. Barutno punjenje М3 pakuje se po dva komada u metalne futrole 0 200 mm, duzine 1080 mm. Bruto tezina futrole je 9 kg. Uz ovo barutno punjenje smestene su i dve topovske kapsle MK2A4. Postoji i pakovanje sa jednim kompletnim barutnim punjenjem u futroli. Barutno punjenje M4A1 pakuje se po jedan komad u metalnu futrolu 0 200 mm a duzine 700 mm. Bruto tezina je 13,6 kg. Uz punjenje se pakuje 1 1 TK,MK2A4. D — PAKOVANJE TOPOVSKIH KAPSLI Kada topovske kapsle MK2A4 nisu upakovane skupa sa barutnim punjenjem onda se pakuje po sledecem: — 48 kapsli upakovano je u metalnu hermeticku kutiju 0 100 mm, duzine 100 mm; — 30 kutija s kapslama (1440 komada) smeSteno je u drveni sanduk dimenzija 610X360X270 mm. Bruto tezina sanduka je 33,5 kg. 1846. — Pakovanje skolskih metaka M67 izvrSeno je u ambalazu od bojeve municije. Granate, upaljaci i topovske kapsle sme§teni su u drveni sanduk, a barutno punjenje u metalnu futrolu kao bojevo punjenje. (12) Obelezavanje municije 155 nun za haubicu Ml, (a) 1847. — Obelezavanje bojeve municije izvrseno je po sledecem: A — OZNAKE NA UPALJACU Objasnjenje о oznakama na upaljacima dato je u prethodnim odelj- cima. В — OZNAKE NA GRANATI (ZRNU) Kako municija 155 mm nema svoju originalnu ambalazu, to se svi bitni podaci za identifikovanje municije, nalaze na kosuljici granate - zma. Oznake za trenutno-fugasnu granatu su sledeceg sadrzaja: 454
□ □ □ □ TNT LOT.NXP-1-4 SHELL M107 W/SUPPL/CHG Gornji podaci naneti su zutom bojom na prednji ozivalni deo granate. Na cilindricni deo naveden je skladisni broj (R2BLA). Neposredno iznad vodeceg prstena, zigovima su utisnuti podaci о seriji i godini izrade kosuljice, te kalibar i model zrna — granate. C — OZNAKE NA BARUTNOM PUNJENJU Na kesicama barutnih punjenja naveden je redni broj barutnog pu- njenja, serija baruta i kalibar i model oruda za koje je punjenje name- njeno (»3«, »4« itd; CHARGE M4A1; PDR Lot 1; 155 mm H.M1). D — OZNAKE NA TOPOVSKOJ KAPSLI Na dance topovske kapsle zigovima su utisnuti podaci о modelu kapsle (MK2A4), seriji (SYI-1-1) i godini proizvodnje kapsle (4-54). E — OZNAKE NA SANDUCIMA SA UPALJAClMA Na prednjoj strani sanduka sa upaljacima naveden je najpre broj, vrsta i model upaljaca (15 FUZES MTSQ,M500Al), serija upaljaca (Lot E-AJS-2-13), bruto tezina (22,7 kg) i vreme pakovanja (LOADED AGO.1957). F — OZNAKE NA SANDUCIMA GRANATE (ZRNA) S obzirom da za jedan manji deo municije 155 mm postoje naknadno izradeni sanduci za pakovanje granata — zrna, to ce ovde biti objasnjen sadrzaj oznaka na ovim sanducima po primeru za trenutno-fugasnu gra- natu HE,M107. Na poklopcu i prednjoj strani sanduka dati su istovetni podaci koji se odnose na sledece: kalibar, vrsta i model granate (155 mm TREN. FUG. GRAN. M107), vrsta i model upaljaca (udarni upaljac M51A5 0,05 sek), kalibar, vrsta i model oruda (155 mm haubica Ml) i bruto tezina sanduka (50 kg). G — OZNAKE NA METALNIM FUTROLAMA SA BARUTNIM PUNJENJIMA Na futroli sa spoljne strane navedeni su sledeci podaci о barutnom punjenju: — R2MCG — — — — — — — 1 CHARGE PROPELLING M4A1 skladiSni broj punjenja; broj upakovanih barutnih punje- nja i njihov model; — V/l-PRIMER PERCUSSION MK2A4 — — — — - broj upakovanih topovskih kapsli i njihov model; 455
— FOR 155 mm H0W.M1 — — kalibar i model oruda za koje je barutno punjenje namenjeno, i — LOT RP-1 OF 1954 — — — laboracna serija barutnog punjenja i godina laboracije. Na donjem kraju futrole, ispod pojasa za ojacanje ispisani su neop- hodni komercijalni podaci. 1848. — Obelezavanje Skolskih metaka M67 izvrseno je po slededem: A — OZNAKE NA UPALJACU Na telo upaljada su zadrzani podaci naneti Zigovima s tim Sto je na balistickoj kapi upaljada crnom bojom dodato »SKOLSKI«. В — OZNAKE NA KOSULJICI GRANATE Granata nema posebnih oznaka, izuzev sto je obojena plavo. C — OZNAKE NA BARUTNIM PUNJENJIMA Na kesicama barutnih punjenja stavljeni su crnom Stamparskom bo- jom podaci о orudu, vrsti i rednom broju punjenja, po sledecem primeru: 155 mm HAUB. Ml SKOLSKO PUNJENJE 3 D — OZNAKE NA TOPOVSKOJ KAPSLI Na dance topovske kapsle je zigom naveden podatak »SKOLSKA«. E — OZNAKE NA METALNOJ FUTROLI SA BARUTNIM PUNJENJEM Svi prethodni podaci na futroli su poniSteni i stavljeni novi, koji se odnose na Skolsko barutno punjenje. Sadrzaj podataka je sledeci: 155 mm HAUB. Ml Skolsko punjenje RZK-1967 F — OZNAKE NA DRVENOM SANDUKU Na prednjoj strani i poklopcu sanduka navedeni su podaci о upaljadu (1 kom UPALJAC PD, M51A5, INERTAN), orudu (155 mm HAUB. Ml), kolidini upakovanih metaka (1 kom), vrsti upakovanih metaka (SKOLSKA TREN. FUG. GRANATA), inicijali proizvodaca i godina izrade Skolskih metaka (RZK-1967), i bruto tezina. Sanduk je spolja obojen sivomaslinasto, a oznake su zute. 456
3) 155 mm MUNICIJA ZA TOP М2, (a) 1849. — Za 155 mm top М2, postoje sledeCe vrste metaka: — 155 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom HE,M101, (a); — 155 mm metak sa tempirnom granatom HE,M101, (a); — 155 mm metak sa pancimim zrnom AP,M112, (a); — 155 mm metak sa dimnim zrnom WP,M104, (a); — 155 mm metak sa osvetljavajucim zrnom M118A1B1, (a); — 155 mm skolski metak M67, sa trenutno-fugasnom granatom, i — 155 mm opitni metak. (1) 155 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom HE,M101, (a) i 1850. — U pogledu namene i konstrukcije, ovaj metak je veoma slican metku sa trenutno-fugasnom granatom HE,M107, za haubicu Ml. Neznatne razlike postoje kod kosuljice i eksplozivnog punjenja, dok je barutno punjenje sasvim drukCije. Upaljaci i topov- ske kapsle su isti kao kod haubice Ml. Kod koSuljice je razlika samo u sirini vodedeg prstena, tj. kod topovske granate vodeci prsten je gotovo dvostruko §iri u odnosu na haubiCki i ima sirinu 51,3 mm. Eksplozivno punjenje kod topovske granate ima pored dubokog leziSta (za dopunski detonator) i nor- malno leziste za detonator upaljaca. Znaci, ima gra- nata i bez oznake »W/SUPPL CHG«. Barutno punjenje za 155 mm top М2 (si. 376) sastoji se od osnovnog i jednog delimiCnog punjenja. Punjenje je od baruta M6, sme§teno u platnenim kesama i nosi model Ml9. Na dnu osnovnog barutnog punjenja prisivena je kesica sa crnim barutom kao pripala. Delimicno punjenje i osnovno vezani su sa Cetiri platnene pantljike. Svako punjenje (osnovno i delimicno) omotano je platnenom pantljikom da bude celovitije i pogodnije za rukovanje pri punje- nju oruda. Puno punjenje (osnovno i delimicno — ukupna tezina 14 kg) naziva se jos i povecano punjenje (Su- per charge) i upotrebljava se za najvece domete — SI. 376 — Barutno punjenje M19 za 155 mm metak sa tre- nutno-fugasnom granatom HE, M101, (a) 457
do 23500 metara. Samo osnovno punjenje (tezine 4,8 kg) zove se normalno punjenje (normal charge) i koristi se za sve daljine koje se po tablicama gadanja mogu postidi. Barutno punjenje M19 se pri nocnim gadanjima koristi sa plameno- gasiteljem Ml. (2) 155 mm metak sa tempimom granatom HE.M101, (a) 1851. — Metak sa tempimom granatoiri je namenjen za gadanje ciljeva u vazduhu i na zemlji. Po konstrukciji je isti kao metak sa trenutno-fuga- snom granatom HE,M101, izuzev Sto je kompletiran upaljacem MTSQ.M500 ili M500A1. Opis ovog upaljaca dat je u tacki 1179. (3) 155 mm metak sa pancirnim zmom AP,M112, (a) 1852. — Metak sa pancirnim zmom, namenjen je za gadanje oklopnih sredsta- va, betonskih objekata i slicnih ciljeva. Kao i ostali meci za ovo orude, ovaj me- tak je dvodelni i bez cahure. Sastoji se od: — koSuljice sa pancirnom i balistifi- kom kapom; — eksplozivnog punjenja; — upaljaca; — barutnog punjenja, i — topovske kapsle. 1853.—Kosuljica (si. 377) je izradena kovanjem od visokokvalitetnog celika. Ma- sivna je, jer je ona u stvari nosilac kine- tidke energije zrna pri probijanju prepre- ke. Ima jedan centrirajuci i jedan vodeci prsten. Ozivalni deo kosuljice je tup. Na ovaj deo kosuljice je zapertlovana pancir- na кара. Kao sto se na slici vidi, ova кара je veoana tanka, tako da vise sluzi kao no- sac balisticke каре nego da primi na sebe funkciju klasicne pancirne каре kod ove vrste zma. Ovde je s toga vrh kosuljice posebno termiSki obraden (da bude zila- viji), kako ne bi u toku proboja do§lo do razbijanja (cepanja) kosuljice. SI. 377 — 155 mm pancirno zrno AP,M112 za top М2, (a)i 1 — Balisticka кара; 2 — Pancirna кара; 3 — KoSuljica zrna; 4 — Eksplozivno punjenje; 5 — Upaljad; 6 — Poklopac 458
Balistidka кара je navojima spojena sa pancirnom kapom i svojim postojanjem u velikoj meri poboljSava aerodinamidki oblik pancirnog zrna. Izradena je od delidnog lima. Na dance kosuljice, preko upaljada, postavljena je jedna plocica i pri- dvrScena pertlovanjem. 1854. — Eksplozivno punjenje je smesteno u posebno nacinjeno udu- bljenje u kosuljici. Izradeno je od brizantnog eksploziva —4*f<«onijevog ^ikrataj<>2n$ka za ovu vrstu. pksploriva je >EHP-li« ili^samo Tezina eksplozivnog punjenja iznosi okc^OO/gr. j 1855. — Upaljac BD,M60 (si. 378) je donji inercioni sa usporenjem od 0,04—0,06 sekundi. Prema stepenu osiguranja od prevremenog dejstva, spada u grupu potpuno osiguranih upaljaca. Upaljac se sastoji od tela (13) u koje je sa gornje strane upresovan detonator (12) od tetrila, koji jc zatvoren poklopcem (11). Nosac detona- torske kapsle (4) u koji je smestena detonatorska kapsla drzi se u nearmi- ranom polozaju sa dva centrifugalna osiguraca (1) sa oprugama (2) i sluzi kao osigurac od prevremene detonacije, jer je pomocu njega prekinut vatreni lanac upaljada. Nosac inercionog uredaja za opaljenje (8) u sebi sadrzi usporac od crnog baruta (5), inicijalnu kapslu (6), udarnu iglu (15) koja je u nearmiranom polozaju utvrdena sa dva centrifugalna zadrza- da (17). Armiranje i dejstvo upaljaca. Pri opaljenju metka i prolazu zrna kroz cev oruda, polozaj delova upaljaca ostaje nepromenjen. Po izlasku zrna iz cevi i pri obrtnoj brzini zrna od 1450 i vise obrtaja u minuti, a pod dejstvom centrifugalne sile, centrifugalni osiguraci (17) razmaknu se ustranu sabijajuci svoje opruge i oslobode nosac detonatorske kapsle. Osloboden nosac, pod dejstvom centrifugalne sile okrene se oko svoje oso- vine za 90° i detonatorsku kapslu donese na pravac usporad-detonator, cime se uspostavi vatreni lanac upaljac. Okretanje nosada detonatorske kapsle ogranicava zadrzac (17), a utvrduje ga u armiranom polozaju jedan klip koji upada u otvor (18). Isto tako pod dejstvom centrifugalne sile, centrifugalni osiguradi udarne igle (17) razmaknu se ustranu i oslobode udarnu iglu (15) koja se pod dejstvom centrifugalne sile obrne oko svoje osovine i vrhom okrene prema inicijalnoj kapsli. Pri letu kroz vazduh, opruga (14) zadrzava udarnu iglu sa nosadem da ne udari u inicijalnu kapslu. U momentu udara u prepreku, udarna igla usled inercije produzava kretanje napred i vrhom pali inicijalnu kapslu, koja preko usporaca pali detonatorsku kapslu i izaziva detonaciju detonatora. 1856. — Barutno punjenje za metak sa pancirnim zrnom je obradeno pri opisu metka sa trenutno-fugasnom granatom HE,M101. 1857. — Topovska kapsla MK2A4 je opisana kod municije za 155 mm haubice Ml. 459
460 SI. 378 — Upaljac BD.M60 za 155 mm 1 — Centrifugalni osigurad nosada detonatorske kapsle; 2 — Opruga; 3 — Zavrtanj; 4 — Nosad detonatorske kapsle; 5 — Usporad; 6 — Inicijalna kapsla; 7 — Nosad udarne igle; 8 — Nosac inercionog uredaja za opaljenje; metak sa pancimim zrnom AP,M112, (a): 9 «— Osovinica; 10 — Opruga; 11 — Poklopac detonatora; 12 — Detonatorsko punjenje; 13 — Telo upaljada; 14 — Osiguravajuda op ruga; 15 — Udarna igla; 16 — Deo upaljada.
(4) 155 mm metak sa dimnim zrnom WP.M104, (a) 1858. — Metak sa dimnim zmom namenjen je za zadimljavanje pro- storija i pokazivanje ciljeva. Pored toga, zrno ima ograniceno zapaljivo dejstvo, jer je laborisano belim fosforom. Metak se sastoji od upaljaca, kosuljice sa dimnim punjenjem, deto- natora i barutnog punjenja sa topovskom kapslom. Upaljac M51A5 je opisan (tadka 792—796). KoSuljica je veoma slidna koSuljici trenutno-fugasne granate HE,M101, s tim Sto na vrhu ima glavicu preko koje se navija upaljac. Dimno pu- njenje je od belog fosfora tezine oko 7 kg. Detonator sluzi da svojim dejstvom razbije kosuljicu zrna i time omoguci dimnom punjenju dodir sa kiseonikom iz vazduha. Detonator se sastoji od celicne kosuljice, koja je utvrdena izmedu jednog prstena (3), detonatora upaljaca i dna kosuljice zrna. Kosuljica detonatora ispunjena je do vrha (186 grama) brizantnim eksplozivom tetritolom (7O°/o tetrila i ЗО^/о TNT). Iniciranje eksplozivnog punjenja u detonatoru vrsi se nepo- sredno od upaljaca. Barutno punjenje (M19) i topovska kapsla (MK2A4) su isti kao kod metka sa trenutno-fugasnom granatom HE,M101. (5) 155 mm. metak sa osvetljavajucim zmom M118A1B1, (a) 1859. — Ovaj metak je zajednicki za 155 mm top М2 i 155 mm haubicu Ml, te se u cilju upoznavanja njime treba koristiti opisom iz tacke 1831—1837. Gadanje osvetljavajucim zmom M118A1B1 iz 155 mm topa М2 (a), moze se vrsiti samo sa osnovnim barutnim punjenjem — normal charge — (tezine 4,8 kg), oznake M19. (6) 155 mm Skolski metak M67, sa trenutno-fugasnom granatom 1860. — Skolski metak M67 je isti kao i skolski metak M67 opisan kod 155 mm haubice Ml, tadka 1839—1841. U stvari, ne postoji poseban skolski metak za top М2, vec je metak od haubice zajednidki za oba oruda. (7) 155 mm opitni metak 1861. — Napomena data za opitni metak 155 mm haubice Ml, odnosi se i na ovaj metak. Razlika je u hidrozrnu, tj. drveni cep (si. 242) ima 0 prednjeg preseka 160 mm, zadnjeg 173 mm, a duzinu 180 mm. Kolicina vode za nalivanje u cev pre izvrsenja opitnog gadanja iznosi 55 1. 461
(8) Tehnicki podaci za municiju 155 mm za top М2, (a) 1862. — Tehnidki podaci za municiju 155 mm, vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 96 Naziv elementa Materijal Teiina (gr) Duiina (mm) Metak sa trenutno-fugasnom i tempirnom granatom HE,M101 Upaljad PD.M51A5 Celik, mesing 975 151 MTSQ,M500 (sa detona- torom) Aluminijum, mesing 975 151 KoSuljica Celik 35540 587,7 Eksplozivno punjenje TNT 6900 — Kompletna granata sa upaljadem M51A5 — 43415 682,7 Barutno punjenje Ml9 NC,M6 14000 950 Pripala Crni barut 280 — Topovska kapsla MK2A4 Mesing 110 40,5 Kompletan metak — 57805 1632,7 — Metak sa pancimim zrnom AP,M112 UpaljaC BD,M60 Celik, mesing 4182 108 KoSuljica Celik 40718 599,9 Eksplozivno punjenje EXP-D 500 — Kompletno zmo — 45400 599,9 Barutno punjenje M19 NC,M6 14000 950 Pripala Crni barut 280 — Topovska kapsla MK2A4 Mesing 110 40,5 Kompletan metak — 59790 1549,9 Metak sa dimnim zrnom WPJM104 Upaljad M51A5 Mesing, Celik 975 151 Kosuljica sa detonatorom Celik, tetritol 36860 585,2 Dimno punjenje Beli fosfor 7000 — Kompletno zmo — 44835 680,2 Barutno punjenje M19 NCJM6 14000 950 Pripala Crni barut 280 — Topovska kapsla MK2A4 Mesing 110 40,5 Kompletan metak — j 59225 1630,2 462
Naziv elementa Materijal Teiina (gr) Duftna (mm) Metak sa osvetljavajucim zrnom M118A1B1 Upaljac MTSQ,M501 (bez detona- tora) Aluminijum, mesing 635 114 KoSuljica Celik 40500 522 Osvetlj avajuca baklja sa pado- branom — 4880 — Izbacno punjenje Crni barut 90 — Kompletno zmo (sa Cepom) — 46105 589,2 Barutno punjenje M19 NC,M6 14000 950 Pripala Crni barut 280 Topovska kapsla MK2A4 Mesing 110 40,5 Kompletan metak — 60495 1539,2 (9) Balisticki podaci za municiju 155 mm za top М2 1863. — Balisticki podaci za municiju 155 mm, vide se iz slededeg pregleda: Pregled 97 Naziv metka Vo (m/sek) Pmax (kg/cm3) Domet (m) Probojnost u mm pod uglom 90° na 914 m METAK sa trenutno-fugasnom gra- natom HE,M101 i dimnim zrnom WP,M104 854 23550 — METAK sa pancirnim zmom AP,M112 837 22004 101,6 METAK sa osvetljavajucim zmom M118A1B1 610 14079 — (10) Pakovanje municije 155 mm za top М2 (a) 1864. — Uvodna napomena data kod pakovanja municije 155 mm za haubicu Ml (a) odnosi se i na ovu municiju. Pakovanje upaljada reseno je na isti nacin kao kod haubice Ml. Granate i zrna su takode upakovane kao kod haubica, izuzev pancir- nih zma AP,M112 koja su upakovana u svoju (originalnu) ambalazu. 463
Barutna punjenja (M19) upakovana su u metalne futrole, koje se mogu hermeticki zatvoriti. U jednu futrolu smesteno je jedno kompletno barutno punjenje sa topovskom kapslom MK2A4. Dimenzije futrole su sledece: 0 215 mm, duzina 1080 mm. Bruto tezina futrole je 27 kg. Topovske kapsle upakovane su na isti nacin kao kod 155 mm haubice Ml (a). (11) Obelezavanje municije 155 mm za top М2, (a) 1865. — Obelezavanje elemenata municije i ambalaze je istovetno sa obelezavanjem municije za 155 mm haubicu Ml (a), tacka 1847 i 1848. 4) 203 mm MUNICIJA ZA HAUBICU М2, (a) 1866. — Za haubicu М2 postoji samo jedna vrsta metaka i to: — 203 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom HE,M106, (a). (1) 203 mm metak sa trenutno-fugasnom granatom HE,M106, (a) 1867. — Metak sa trenutno-fugasnom granatom namenjen je za uni- stavanje neprijateljske zive sile i tehnidkih sredstava. Sastoji se od upa- ljaca, kosuljice, eksplozivnog punjenja, barutnog punjenja i topovske kapsle. Za upoznavanje granate 203 mm, moze se koristiti SI. 370, na kojoj je opisana 155 mm TF granata M107 za haubicu Ml (a). Objektivne razlike u gabaritnim dimenzijama nisu bitne za proucavanje granate. 1868. — Upaljac. Granata HE, Ml06 moze biti kompletirana udamim upaljadem PD,M51A4 ili PD,M51A5 kao i duplodejstvujudim upaljadem MTSQ,M500. Ovi upaljaci obradeni su u prethodnim odeljcima. 1869. — Kosuljica je delicna sa centrirajucim i vodecim prstenom. Vodeci prsten je od bakra i nalazi se na 154 mm od zadnjeg preseka gra- nate. Na prstenu su s obzirom da je dosta sirok, urezana dva kruzna kanala, ciji je zadatak da prihvate visak bakra koji se smice pri prolazu granate kroz cev oruda. Vodeci prsten ima zastitnik od mehanickih oste- cenja, koji je izraden od celidnog lima oblozenog impregniranim karto- nom. Ovaj zastitnik se pre gadanja obavezno skida. Na ustima kosuljice izradeni su navoji za upaljac, a na dance je privarena celicna plocica, cija je uloga ranije objasnjena. 1870. — Eksplozivno punjenje je od livenog trotila, tezine 16,67 kg. U vrhu eksplozivnog punjenja nadinjeno je udubljenje za dopunski deto- nator. Pri eventualnoj upotrebi blizinskog upaljada M96, ovaj dopunski detonator se obavezno vadi van. 464
1871. — Barutno punjenje (si. 379) je promenljivo i sastoji se od osnovnog i delimi&nih punjenja. Ba- rut je smeSten u platnene kesice. Za zadnji kraj osnovnog punjenja pri- Sivena je pripala od crnog baruta te- zine 141,8 gr u crvenoj platnenoj ke- sici. Osnovno punjenje ima cetiri pla- tnene pantljike pomocu kojih se de- limicna punjenja cvrsto vezuju sa osnovnim punjenjem u jednu celinu. Postoje dve vrste barutnih punjenja za 203 mm haubicu М2 i to: Ml i М2. Barutno punjenje Ml u zelenim kesicama sastoji se od osnovnog pu- njenja i cetiri delimicna nejednake tezine. Upotrebhjava se za gadanje od 1-og do 5-og punjenja. Tezina pu- njenja je 5,9 kg. Barutno punjenje М2 u belim kesicama sastoji se od osnovnog i dva delimicna punjenja. Osnovno punje- nje je oznaceno brojem 5, a delimicna sa 6 i 7. Osnovno punjenje ima tezi- nu kao kompletno barutno punjenje Ml (5,9 kg) i njime se gada kao sa »petim« punjenjem, dok se sa osnov- nim i dopunskim punjenjem 6 i 7 ga- da kao sa »§estim« odnosno »sedmim« punjenjem. Ukupna tezina barutnog punjenja М2 je 12,7 kg. Delovi barutnog punjenja u ze- lenim i belim kesicama medusobno nisu iste tezine i zato se pri upotrebi ne smeju mesati. Osim toga, punje- nje u belim kesicama (М2) sadrzi ba- rut koji zivlje sagoreva. b) SI Z9 — Barutno punjenje za 203 m a metak sa. trenutno-fugasnom granatom HEJMUOO, (a): a) Barutno punjenje Ml; b) Barutno punjenje М2 Za haubicu 203 mm М2 postoji plamenogasitelj М3 koji se sastoji od mesavine kalijevog sulf ata i crnog baruta, tezine 454 gr smestenog u crvenu platnenu kesicu u obliku kvadrata. Plamenogasitelj se upotre- bljava za smanjenje bljeska pri nocnim gadanjima barutnim punjenjem М2 (bele kesice) dok za upotrebu barutnog punjenja Ml (zelene kesice), plamenogasitelj nije potreban. 1872. — Topovska kapsla MK2A4 je opisana kod metka sa trenutno- -fugasnom granatom HE,M107 za 155 mm haubicu Ml: 30 465
(2) Tehnicki podaci za municiju 203 mm za haubicu М2, (a) 1873. — Tehnicki podaci za municiju 203 mm, vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 98 Naziv elementa Materijal i Teiina (gr) 1 Ehiiina (mm) Metak sa trenutno-fugasnom granatom НЕДИ106 Upaljad M51A5 1 Celik, mesing j : 975 151 1 MTSQ,M500 (sa detona- torom) ; Aluminijum me- ! sing 1 975 1 I 1 151 Kosuljica Celik 73180 775,5 Eksplozivno punjenje i TNT 16670 — Kompletna granata — 90825 872,5 Barutno punjenje Ml NC,M1 5900 533 Barutno punjenje М2 NC,M1 12710 609 Pripala Crni barut 141,8 — Topovska kapsla Mesing 110 40,5 Kompletan metak (sa punjenjem Ml) I 97077 ! i 1405,5 Kompletan metak (sa punjenjem М2) 1 1 - i 103787 i 1 1481,5 (3) Balisticki podaci za municiju 203 mm za haubicu М2, (a) 1874. — Balisticki podaci za municiju 203 mm, vide se iz sledeceg pregleda: Pregled 99 1 -° | Naziv metka *8 1 * ! Vo (m/sek) Pmax (kg/cm’) Domet (m) Primedba 1 METAK sa trenutno-fugasnom gra- natom HE,M106 594,7 16918 (4) Pakovanje municije za 203 mm za haubicu М2, (a) 1875. — Kako i municija 155 mm tako i ova je dvodelna bez dahure, ciji se elementi svaki pojedinadno posebno pakuju, skladiste i transpor- tu je. Upaljaci M51A5 ili MTSQ,M500 (Al) smeSteni su prvo u hermetidke metalne kutije (konzerve) pa u drveni sanduk po 15 (20) komada. Granate 466
su bez ambalaie i tako se duvaju do upotrebe. Barutna punjenja (Ml) su upakovana (skupa sa topovskim kap- slama) u metalne hermetizovane fu- trole, kao punjenja M4A1 kod 155 mm haubice Ml (a), posto je u pita- nju ista kolicina baruta (5,9 kg). Ba- rutnim punjenjima М2 ne raspolaze- mo, te о njihovom pakovanju ovde nece biti reci. Topovske kapsle su upakovane na nacin prikazan u tacki 1845. 1876. — U principu, obelezava- nje elemenata municije i ambalaze je isto kao kod 155 mm municije za haubicu Ml, (a). 9. — 128 mm RAKETE ZA VlSE- CEVNI BACAC RAKETA (VBR), M63 1877. — Za 128 mm VBR,M63, postoje sledece vrste raketa: — J.28_mm raketa sa trenutnp- -fugasnom bojevom glavom M63; i — 128 mm skolska raketa M63. If 128 mm.JRAKETA SA TRENU- TNO-FUGASNOM BOJEVOM GLAVOM M63 1878. — Raketa sa trenutno-fu- gasnom bojevom glavom, namenje- na je za izvrsenje slededih zadataka: — ^neutralisanje. ill uni stayanj e rwprijateljeye zive sile. i__yatrenih sredstava u zaklonima_1 van njih; — neutralisanje (unistenje_L ne- Sl. 380 — 128 — mm raketa sa trenutno- -fugasnom bojevom glavom M63 za vise- cevni Ьасаё raketa (VBR) M63: 1 — Upaljad; 2 — Dopunski detonator; 3 — Eks- plozivno punjenje; 4 — KoSuljica bojeve glave ra- kete; 5 — Poklopac (spojnica); 6 — PodloSka od fil- ca; 7 — Telo raketnog mot ora; 8 — Barutno punje- nje; 9 — Prstenasti venae; 10 — Pripala od crnog baruta; 11 — Dance raketnog motora sa mlaznicama; U — ElektriCna raketna kapsla; 13 — Gena; 14 — Azbestna podloSka. 23. 2£ 30* 467
^prijateljeyih jedinica _u_re joni- j ma prikupljanja ili na mar§u; — neutralisanje neprijate- Ijeve artiljerije i minobacaca na vatrenim polozajima; 2 — neutralisanje vazdusnih 3 i pomorskih desanata; 4" — unistenje neprijatelje- vih komandnih mesta i centara — veze u granicama svog dometa. о 7 1879. — Raketa se ispalju- T je iz 128 mm visecevnog bacada — raketa M63.JBacac ima 32 c§yLs 9 Cevi su neizolucene. ftezim va- tre moze biti sledeci: — pri pojedinacnom gada- 21 nju iz jedne cevi 3—5 rake^ ;2 ta/min; — pri rafalnom gadanju iz svih cevi, sa razmakom opalje- nja od 0,2 sekunde 32 rake- 22 te/6,2 sek. /4 _ Opaljiyanie raketa. vrsi elekfrfenim putem., 1880. — Raketa (si. 380) se sastoji od: upaljada, bojeve gla- ve i raketnog motora. SI. 381 — Upaljac UTI,M63 (OV) za 128 mm raketu sa TF bojevom glavom M63: 1 — ZaStitna кара; 2 — Opruga udarne igle; 3 — Kosuljica tela udamog mehanizma; 4 — Udarna igla; 5 — Inercioni teg; 6 — Osiguravajuda kuglica; 7 — Zaptivac; 8 — Opruga inercionog tega; 9 — Utvrdivac udarnog mehanizma; 10 — Telo upaljada; 11 — PodloSka; 12 — Detonatorska kapsla; 13 — De- tonatorsko punjenje; 14 — Kosuljica detonatora; 15 — Membrana; 16 — Otvor za /izravnavanje pri- tiska vazduha u upaljadu; 17 — Nosad inicijalne kapsle; 18 — Inicijalna kapsla. 1881. — Upaljac UTI, M63 (OV) (si. 381) je udarni. tre- nutnog i inercionog dejstva^ SpadjLii gnipujieosiguranih u- paljaca^ Nije_navijen na raketu vec_se odvojeno cuva. Usta^bo- jeve_ glave rakete zasticena, su cepom. Sastoji se od: — tela upaljaca sa zastit- nom kapom i zaptivacem; — udarnog mehanizma sa inicijalnom kapslom, i — detonatora sa detonatorskom kapslom. Telo upaljaca je izradeno od celika, a sluzi da objedini sve delove upaljada. Na telu se nalazi spoljasnji navoj za vezu sa telom bojeve glave i dva unutrasnja navoja: u navojni otvor manjeg precnika uvrce se utvr- divad (9) pomocu kojeg se ucvrscuje udarni mehanizam u centralnoj sup- Ijini upaljaca, a donji navojni otvor veceg prednika sluzi za vezu sa telom detonatora (14). Na vrh upaljaca stavlja se zastitna kapica (1) koja sluzi kao mehanidka zastita udamog mehanizma i sprecava da vlaga prodire u unutrasnjost upaljaca kroz otvor za izravnjavanje pritiska vazduha (17) i pored tela udarnog mehanizma. Zastitna kapica je vezana za telo preko 468
udubljenja na konusnom delu vrha upaljaca. Gumeni zaptivac (7), stegnut izmedu tela upaljada i zastitne kapice, spredava da vlaga prodre u unu- trasnjost upaljaca ispod zaStitne kapice. Udarni mehanizam sluzi da aktivira upaljac na cilju — udarom udar- ne igle (4) u inicijalnu kapslu (16) prenosi se detonacija na detonatorsku kapslu (12) i detonator (13), a zatim na eksplozivno punjenje bojeve glave. Pored toga, udarni mehanizam sadrzi u sebi delove koji sluze za osigura- nje pri rukovanju municijom i u momeritu opaljenja. Osiguranje se pos- tize preko kuglice (6) koja je delimidno u udubljenju na udarnoj igli, a drugom polovinom u nosacu inicijalne kapsle (15) i na taj nacin stalno drzi udarnu iglu na odstojanju od inicijalne kapsle. Pomeranje igle navise sprecava opruga (2). Detonator se sastoji od kosuljice (14), detonatorskog punjenja (13) i detonatorske kapsle (12). Izmedu detonatora i utvrdivaca (9) postavljen je ulozak od kartona (11) koji sluzi kao zaptivac i istovremeno omogucuje cvrsto pritezanje detonatora u telo upaljaca. Na ulosku i utvrdivacu se nalaze otvori u centru (koji se poklapaju) dime se omogucava prenosenje plamena i detonacionog talasa sa inicijalne na detonatorsku kapslu. Armiranje i dejstvo upaljaca. UpaljaLuSe armira pod pritiskom vaz- duha i usporenj em _kretanj a rakete^ prTkfaju njenj^ sto..^acrd^S^^TmTra nTTftT^traktwhd^^ ~rne sagorevanja pbgoriskog punjenja; аГПтеТVelicina ”akfivn3g*3ela pu- tanje, zavisi pd' temperature pogonslTog”punjenja (baruta), sto se_odra- zavaT^na~veIicThu~’delaputarijena~kojoj s'e~ armira upaljac. Minimalna daljina armiranja pri temperaturi pogonskog punjenja od +45°C iznosi oko 40 metara, a maksimalna daljina armiranja pri temperaturi pogon- skog punjenja od —25^C iznosi oko 250 metara. U momeptu lansiranja rakete pa sve dok ne sagori sve barutno pu- XiyenjE^ putahj~e~4ir—250 in od oruda) do armiranja ??upaijaCa’•‘ne moze "doS7 za to vreme raketa stalno dobija^ ubrzanje, te sila ihercije"drzilnerSomTeg* (5)" priljublj-еп uz utvrdivac^idamogjnphamz- таиЦЦ^Тоse desavaTpored prodora"vazduha sa cela upaljaca (pokraj* tela udarnog mehanizma i dalje kroz tri otvora u Supljini tela) koji tezi da udarnu iglu pomeri napred ka vrhu upaljaca. Kada sila inercije jsrestane da del.uje^ia_pokretne delove udarnog me- hanizma, usled otpora vazduha, dolazi do uspprenj a_ rakete i sada pokretni delovi udarnog mehanizma (udarna igla, nosac inicijalne kapsle Д kuglica) teze da^e^recu napi^d, ali ih sprecava opruga udarne igle (2). Isto tako i inercionTTegTezi da ide napred, ali ga~u tome sprecava oprugSVSXJde'' dlHilXLJS^^duh 'kQjrje^ prodro u^unutrasrijost tela udarnog mehanizma, pritiska na prosireni deo_ udarrie- igle_ (istovremeno kroz otvor (ffi izlazi 2yazduh koji se nalazio izmedu membrane i prosirenog. dela udarne igle) 1 podize je navise. Podizuci se, udarna igla povlaci za sobom nosac inicijal- ne kapsle (1J) sve dok kuglica (6) ne dode naspram prosirenj a u inercio- nom tegu (5). U tom momentu, usled centrifugalne sile, kuglica izlazi iz udubljenja na udarnoj igli a istovremeno spaja nosac inicijalne kapsle i inercioni teg u jednu celinu. Ovim je zavrseno armiranje upaljaca. 469
Upaljad se aktivira u momentu udara u prepreku. U tom momentu kida se membrana, tlo potiskuje udarnu iglu, a istovremeno inercioni teg zajedno sa nosacem inicijalne kapsle naglo polazi napred (usled inercije), savladava oprugu (8) i inicijalna kapsla udara u vrh udarne igle. Vatreni lanac se prenosi dalje preko detonatorske kapsle na detonatorsko punje- nje, te dolazi do eksplozije bojeve glave. .^JUdanlgL цпаЦасет. pEethodno^sydapje. zas- titne .kapiQ^(l^Gadanier5a кап[српкдещаагтъ- xapja. „upaljaca._ Ako se vec pripremljena raketa ne upotrebi za gadanje, upaljac treba skinuti sa rakete, na njega staviti zastitnu kapicu i upakovati ga. Ovakve upaljace treba prvenstveno koristiti za naredna gadanja. I 1882. — Bojeva glava se sastoji od kosuljice (4) sa poklopcem (delom raketnog motora) i eksplozivnog punjenja (3). Kosuljica je ozivalnog ob- lika a izradena je od celika. Na prednjoj strani ima navoje za uvijanje upaljaca, a na zadnjoj su navoji za spajanje sa poklopcem (5). Poklopac s jedne strane predstavlja dno bojeve glave, a s druge celo raketnog mo- tora. Osim toga, ovaj poklopac ima ulogu spojnog prstena, jer je preko njega ostvarena veza izmedu bojeve glave (kosuljice) i komore raketnog motora. Izradena je od celika sa odgpvarajucim navojima. Eksplozivno punjenje je od trotila ili mesavine trotila i heksogena. Na prednjem kraju je izdubljeno radi smestaj^Ttfi ddtoriatbrska pojacnika. Zadatak ovih po- jadnika je da obezbede siguran prbnos inicijacije od detonatora upaljaca na eksplozivno punjenje. Deo eksplozivnog punjenja koji ulazi u poklo- pac oblozen je celidnom genom (13). Izmedu oye gene i poklopca postav- ljen je azbestni izolator, koji spredava prenosenje toplpte sa raketnog mo- tora na eksplozivno punjenje. 1883. — RaketnL^otQX.jluzi za pokretanje rakete iz lansirne cevi J da_joj da brzinuTsfabilnost na putanji.jRaketni motor se sastoji od: tela, mlazmce, pripale, kapsle i barutnog punjenja. " Telo motora ie_ cilindridnog oblika, a izradeno je od kvalitetnog ce- lika*3a bi moglo da izdrzi visoke pritiske gasova koji se stvaraju pri sa- goirevanju barutnog punjenja. Na njegovu prednju stranu navija se bo- jeva glava, aj^^dpju .se иуца.пИадщса. Unutrasnjost tela motora pred- stavlja komoru za sagorevanje pogonskog barutnog punjenja. Pri deto- naciji bojeve glave rakete, rasprskava se i deo tela raketnog motora, cime se povecava efekat dejstva na cilju. Mlaznica zatvara sa zadnje strane telo motora. _Izradena._ je pdme- singa1K aluminijuma. Po periferiji ima osam kruznih, kpso postavljenih, konusnih otvora kroz koje protidu mlazevi barutnih gasova pri sagore- vanju barutnog punjenja. Usled koso postavljenih mlaznica, barutni ga- sovi snaznije pritiskuju na zidove koji su blize osi isticanja gasova, pa izazivaju roti ran je rakete oko_njene. uzduzne ose, dime se obezbeduje sta- bilnost njenog leta na putanji. iL^redint.mlaznice nalazi se kruzpi otvor za smestaj elektricne raketne kapsle (12). Na prednjoj strani postoji le- zi§te pripale i prstenasti venae, koji potiskuje barutne Sipke pogonskog punjenja u prednji polozaj. Preko odgovarajucih navoja, dance se pove- 470
zuje sa telom motora. UnutraSnji otvoii mlaznica^pokriv^oi^u _metalnim membranama radi hermetizacije komore pogopsKog harutuQg,.-punjenja. Pripala (10) sej^toji.Qd_celuloidneJ^ crmm X5JLgr). Kroz sredinu. Isitije jiapravljen JeJsruzni_otyor ^oz*kpjl pjcplazi plamemETkapsIe. 1884. — Elektricna. .Ijketna ^kaj^Ia (si. 382) je namenjena za aktiviranje ra- ketnog motora. Sastoji se od: tela sa pla- menikom, kontaktnog сора, izolatora kon- taktnog сера, izolatora nosaca zapaljivih glavica, dve zapaljive glavice i barutnog punjenja od crnog baruta. JTelo kapsle iz- j^idenq Je odjeelik^ Na spoljnjem (prosi- renomj delu ima navoje za uvijanje u dance raketnog motora. Na prednjem kra- ju nalaze se unutrasnji navoj i za uvijanje plamenika. Plamenik ima cetixj jotvpxa. za prolaz plamena'ka pripali. Ovi otvor.i su u cilju hermetizacije ^grernazapl^Jakppnt. Sa unutrasnje strane, telo plamenika obloze- no jejuljkom od natron j>apij^ Plamenik je ispunjerPTa : 68 ^rarha crnog-baruta^ Kontaktni cep se nalazi u si^JlftT tela k§p- sle. Njegov zadnji presek ima konusno u- dubljenje u koje je_naU.yeua^mala Xphcina <^pva^sa_sf^P^-.5XQbw^ozgo radi efikas- jujeg jjrenosenja elek tricnog napona pri opaljenju rakete^ Kontaktni бёр je izolo- van podloskama od elektro-preSpana kar- - tona i prstenom od natrona -i ju vidur a (fi- bera). Zapaljive glavice sluze da izvrse neposredno pripaljivanje barutnog punje- nja u plameniku kapsle. Postoje d_ve zapa- ljive glavice. koje u stvari imaju istovetnu funkeiju, ali je iz razloga vece sigurnbstf pripaljivanja barutnog punjenja kapsle ovako postupljeno. Za- paljive glavice nalaze se donjim krajem u nosadu — izolatoru. a gomjim su uronjene u lako zapaljhnijsmgsu na bazi crnog baruta. Zapaljive gla- ViceTmaju pojednu metalnu nit koja je jednim krajem vezana za kon- Jtaktni cepjaLdrugim zaJtelo kapsleJ dalje za masujrema tome elektricni kontakt izmedulcontaktnog сера i tela kapsle se moze ostvariti, samo pre- ko metalne niti zapaljivih glavica. Dovodenjem elektricnog napona na vrh kontaktne poluge (oruda), na- pon se prenosi na kontaktni cep i dalje na metalne niti zapaljivih glavica, dime se strujni krug zatvara. Na ovaj nacin dolazi do naglog usijanja metalnih niti usled cega se pali lako zapaljiva smesa oko glavica i barutno punjenje u plameniku. Plamen i usijani gasovi izlaze kroz otvore na telu plamenika i pale pripalu u raketnom motoru a ova potom barutno punje- nje rakete, cijim sagorevanjem se stvaraju barutni gasovi u komori rakete koji isticanjem kroz mlaznice — pokrecu raketu napred. SI. 382 — Elektricna raketna kapsla M63 za 128 mm raketu sa TF bojevom glavom M63: 1 — Plamenik; 2 — Barutna punje- nje; 3 — Zapaljive glavice; 4 — Izo- lator zapaljivih glavica; 5 — IzolatQr kontaktnog Сера; 6 — Telo kapsle; 7 — Kontaktni den. 471
1885. — Barutno punjenje rakete jejzradenojod^nitroglicerinskog ra- ketnog bjaruta4oznakevJJGR-005. Sastoji seod_cetini valjcaste sipke 49 jnn^koje su medusobno privezane keper trakom. Tezina barutnog punje- nja je 4780 gr. Barutno punjenje je namenjeno da raketi da odgovarajucu brzinu leta i ziroskopsku stabilizaciju na putanji. Pri tablicnoj tempera- turi pogonskog punjenja (+15°C), raketni motor radi 0,76 sek. Ukoliko je temperatura baruta veca, motor radi krace i obrnuto. 1886. — Dejstvo rakete na cilju ne razlikuje se od funkcionisanja slic- nog klasicnog projektila — upaljad inicira eksplozivno punjenje, a ovo rasprskava kosuljicu na odredeni broj parcadi. JRaketa sa trenutno-fugasnom bojevom glavom M63^ sigurno dejstvuje na temperaturi od —3T6°C do + 45°C.^Maksirnalna brzina rakete iznosi 420 m/sek a najveci domet je 8600 m. 2) 128 mm SKOLSKA RAKETA M63 1887. — Skolska raketa M63 namenjena je za obucavanje posluge oru- da u punjenju, praznjenju i uopste rukovanju municijom. Svi element! skolske rakete su inertni, tako da je ova potpuno bezopasna za rukovanje Raketa se sastoji od: skolske bojeve glave i skolskog raketnog motora. Skolska bojeva glava ima upaljac, kosuljicu i inertno punjenje. Upa- ljac po obliku odgovara bojevom, a izraden je od mesinga iz jednog ko- mada. Kosuljica skolske bojeve glave je originalna (od bojeve rakete) sa izvesnim manama koje nemaju uticaja na funkciju skolske rakete. Iner- tno punjenje je od smese bitumena i peska koja je nalivena u kosuljici, do tezine koja odgovara bojevoj glavi. Skolski raketni motor se sastoji od komore raketnog motora sa mlaz- nicama, barutnog punjenja i elektricne raketne kapsle. Komora raketnog motora sa mlaznicama je u stvari originalni deo od bojevog raketnog mo- tora, koji je odbadon u proizvodnji, usled neznatnih odstupanja u dimen- zionalnom i vizuelnom pogledu, sto, naravno, nema uticaja na funkciju skolske rakete. Barutno punjenje je izradeno od cetiri drvena (plasticna) stapa, koji po gabaritnim dimenzijama i tezini odgovaraju bojevom barut- nom punjenju. Elektricna raketna kapsla je bojeva kapsla koja je pret- hodno opaljena. Pakovanje skolskih raketa je kao u bojeve municije. Obelezavanje skolskih raketa izvrseno je po sledecem: na upaljacu je zigom utisnuta oznaka INERTNI. Na telo komore raketnog motora je crvenom bojom ispisano SKOLSKA RAKETA. Na kartonskoj kutiji i dr- venom sanduku, takode stoji natpis SKOLSKA RAKETA. 472
3) TEHNICKI PODACI ZA 128 mm RAKETU SA TRENUTNO- -FUGASNOM BOJEVOM GLAVOM M63 1888. — Najvazniji tehnidki podaci _za raketu vide se iz slededeg pregleda: Pregled 100 Naziv elementa Ma ter ij al Teiina (gr) Du2ina (mm) Raketa sa trenutno-fugasnom bojevom glavom M63 Bojeva glava Celik, TNT. 7555 249,1 Raketni motor Celik NG barut 15545 517,1 Kompletna raketa — 23100 766,2 4) PAKOVANJE RAKETA SA TF BOJEVOM GLAVOM M63 1889. — Pakovanje raketa izvrSeno je najpre po jedan komad u kar- tonsku futrolu a zatim dve futrole (sa raketama) u drveni sanduk. Di- menzije sanduka su sledece: 895X355X223 mm. Bruto tezina sanduka je 61 kg. Bruto teiina futrole sa jednom raketom iznosi 26 kg. Upaljaci se pakuju odvojeno od raketa. Svaki upaljac upakovan je posebno u hermeticku aluminijumsku kutiju. Osam kutija sa upaljacima smesteno je u kartonsku kutiju, a cetiri ovakve kutije u drveni sanduk. Bruto tezina sanduka je 13 kg. 5) OBELEZAVANJE RAKETA I AMBALAZE ZA PAKOVANJE RAKETA 1890. — Obelezavanje raketa i ambalaze izvrseno je po sledecem: A — OZNAKE NA UPALJACU Na telo upaljada je Zigovima s jedne strane naveden model upaljaca (UTI, M63 (OV) a s druge serija upaljada i znaci tehnidke i vojne kontrole (KV6501 TK,VK). В — OZNAKE NA BOJEVOJ GLAVI Bojeva glava obojena je sivomaslinasto a oznake su ispisane zutom bojom. Sadrzaj oznaka je sledeci: + + T VBR 128 mm M63 TREN. FUG. M.63 TV6801 473
С — OZNAKE NA TELU RAKETNOG MOTORA Telo raketnog motora je takode obojeno sivomaslinasto a oznake su date zutom bojom. Sadrzaj oznaka je slededi: VBR 128 mm, M63 TF, M63 4540 gr NGR-005, SPV6201 СВ, BK5801 TV6301-1 D — OZNAKE NA DANCETU RAKETNOG MOTORA Na dance raketnog motora zigovima je naveden kalibar i model oruda (128 mm M63), serija motora (TV6301) kao i znaci tehnidke i vojne kon- trole (TK, VK). E — OZNAKE NA ELEKTRlCNOJ RAKETNOJ KAPSLI Na dance kapsle zigovima je dat model kapsle (ERK, M63) i serija (KV6501). F — OZNAKE NA KARTONSKOJ KUTIJI Na kartonskoj kutiji sa jednom raketom oznake su ispisane zutom bojom. Sadrzaj oznaka je sledeci: VBR 128 mm, M63 RAKETA SA TREN. FUG. BOJEVOM GLAVOM TV6301-1 NGR-005, SPV6201 ERK, M63, KV6501 Bruto: 26 kg 1 kom. Na drvenom sanduku su navedene iste oznake, s tim sto je njihov raspored dat kao kod artiljerijske municije. Razlika je u tome sto na san- duku stoji da je upakovano dva komada raketa i sto je bruto tezina san- duka 61 kg. 1891. — Na ambalazi za pakovanje upaljaca date su iste oznake kao na samim upaljacima, s tim sto je jo§ naveden broj upakovanih upaljada u pojedina pakovanja (aluminijumska kutija, kartonska kutija i drveni sanduk). 474
PREGLED UNETIH IZMENA — DOPUNA Izmene i dopune se upisuju u pregled na osnovu naredenja TU SSNO, £itko I tnastilom Redni broj Broj i datum naredenja TU SSNO za izvrSenje izmena Bilten TU SSNO u kome je objavljena izmena Gde je izvrSena izmena Datum izvrSenja izmena. i potpis lica koje j€ izvrSilo izmene Broj biltena Broj danka u biltenu Na kojoj strani Koji red odozgo 1 opzopo . b- i 1 2 3 4 5 6 8 475
Redni broj Broj i datum naredenja TU SSNO za izvrSenje izmena Bilten TU SSNO u kome je objavljena izmena Gde je izvrSena izmena Datum izvrSenja izmena i potpis lica koje je izvrSnlo izmene Broj biltena Broj Clanka u biltenu Na kojoj strani Koji red 1 odozgo о NJ О о 1 2 3 4 5 6 7 8 476
RED. BROJ OZNAKA PROIZVODACA OTISNUTA NA SANDUKU PUNI NAZIV PROIZVODACA 1. *MIV* METALSKAINDUSTRIJA - VARAZDIN 2. *RV* RAPID-VIROVITICA 3. *T* TORPEDO-RIJEKA 4. *CT* CETINKA- TRILJ 5. *AZ* ASTER-ZDENCINA 6. *DD* DURO DAKOVIC-TPU SL.BROD 7. *AL* DURO DAKOVIC-ALATNICA SL.BROD 8. *EKT* ELMECH-KRAPINSKE TOPLICE 9. *TSD* TVORNICA STROJNIH DIJELOVAITISLJAR/ - GOLUBOVEC 10. *KK* KONTAL-KARLOVAC 11. *AP* APOLO-ZAPRESlC 12. *SUK* SUIS-KUMROVEC 13. *AK* ARKA-KARLOVAC 14. *KS* KONCAR-SUS -ZAGREB 15. *RB* RIKARD BENCIC-RIJEKA 16. *OSL* OPREMA STROJEVI -LUDBREG 17. *CZG* CHROMOS-ZAGREB 18. *AT* ATIRnZAGREB 19. *PZG* PLIVA-ZAGRB 20. *SC* 3.MAJ-SENJ 21. *u* ULJANIK-PULA 22. TIBO-RUEKA